vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Zákon ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	237 / 53	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyhodnotenie 	
AZZZ SR	predloženému návrhu
bez pripomienok	O	A	
GPSR	4. K čl. I bod 41 (§ 36a)
Navrhujeme nadpis ustanovenia upraviť nasledovne: „Mobilita zamestnanca v rámci vnútropodnikového presunu“. Ide o zosúladenie so zaužívanou právnou terminológiou v zákone [§ 2 ods. 1 písm. s); § 32 ods. 1] a v iných právnych predpisoch (napr. Zákonník práce). 	O	N – Toto ustanovenie zachováva súčasný právny stav.	
GPSR	11. K čl. I bod 87 [§ 111 ods. 1 písm. u)]
Navrhujeme pojem „väčšiu časť“ upraviť kvantitatívnym spôsobom, inak ide o pojem vágny a nezrozumiteľný. 	O	N – Väčšia časť pobytu sa bude určovať matematickým výpočtom, pričom sa bude odvíjať od dĺžky povoleného pobytu. Výnimka je upravená v § 36 ods. 1 písm. d) a taktiež sa bude vzťahovať na uplatňovanie mobility v iných členských štátoch.	
GPSR	1. K čl. I všeobecne
Navrhujeme v celom texte návrhu zákona, ako aj v súčasnom platnom znení zjednotiť pojmy „Európska únia“ a „Únia“, a to zavedením legislatívnej skratky. Odporúčame tiež jednotne používať pojem dobrovoľnícka činnosť namiesto navrhovaného pojmu „dobrovoľnícka služba“, a to nielen v súlade s § 25 ods. 1 písm. h), ale aj so zreteľom na zákon č. 406/2011 Z. z. o dobrovoľníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 440/2015 Z. z. 	O	N - Pojem „Únia“ je používaný v súlade so zavedenou definíciou v § 2 ods. 3, podľa ktorej „Občanom Únie je každý, kto nie je štátnym občanom Slovenskej republiky a je štátnym občanom niektorého členského štátu.“, pričom definícia členského štátu zahŕňa aj štáty EHP a Švajčiarsko. V ostatných ustanoveniach sa používa slovné spojenie „Európska únia“. Pojem dobrovoľnícka služba bol zavedený v súlade so smernicou.	
GPSR	3. K čl. I bod 37 [§ 34 ods. 3 písm. d)]
Navrhujeme za slová „dobrovoľníckej službe alebo“ vložiť slová „podľa § 25 ods. 1“. Ide o spresnenie legislatívneho textu.	O	A – Text bol preformulovaný.	
GPSR	2. K čl. I bod 27 [§ 32 ods. 2 písm. e)]
Navrhujeme za slová „dobrovoľníckej službe alebo“ vložiť slová „podľa § 25 ods. 1“. Ide o spresnenie legislatívneho textu.	O	A – Text bol preformulovaný.	
GPSR	5. K čl. I bod 41 (§ 36a ods. 1)
Navrhujeme za slová „na účel zamestnania“ vložiť slová „podľa § 23 ods. 5“. Ide o spresnenie legislatívneho textu. 	O	N – Ide o ustanovenie, ktoré sa vzťahuje na vnútropodnikový presun, preto nepovažujeme za potrebné vkladať vnútorný odkaz. 	
GPSR	9. K čl. I bod 41 (§ 36d ods. 1)
Navrhujeme za slová „podľa § 27 ods. 2“ vložiť „písm. a) až e)“ a za slová „uplatňuje mobilitu“ vložiť slovo „na“. Okrem gramatickej úpravy textu je potrebné tiež vylúčiť z tohto druhu mobility rodinných príslušníkov podľa § 27 ods. 2 písm. f). Na účel štúdia sa totiž rodičia alebo rodičia manžela štátneho príslušníka tretej krajiny študujúce v Slovenskej republiky nepovažujú za rodinných príslušníkov (§ 27 ods. 3). 	O	ČA - § 36d ods. 1 sa nevzťahuje na rodinných príslušníkov študenta.	
GPSR	6. K čl. I bod 41 [§ 36b ods. 1 písm. b)]
Navrhujeme za slová „vykonávať mobilitu“ vložiť čiarku. Ide o gramatickú úpravu textu.	O	
A	
GPSR	13. K čl. I bod 99 (§ 131e)
Odporúčame navrhované znenie označiť ako § 131f, nakoľko § 131e je už súčasťou tohto zákona.	O	A	
GPSR	7. K čl. I bod 41 [§ 36b ods. 1 písm. e)]
Odporúčame navrhované znenie vypustiť a adekvátne legislatívne upraviť písmená c) a d). Ide o nejasnú a zmätočnú podmienku pre mobilitu študenta vysokej školy nevyžadujúcu si prechodný pobyt.	O	N – navrhovaná úprava je v súlade so smernicou.	
GPSR	12. K čl. I bod 94 (§ 120 ods. 6)
Odporúčame zvážiť, či nepostačuje zakotviť podmienku bezúhonnosti zvoleného zástupcu len výlučne pre konanie o administratívnom vyhostení, a to do ustanovenia § 77 ods. 7, ktoré upravuje všeobecné predpoklady osoby zastupujúcej cudzinca. Navrhujeme tiež, aby bezúhonnosť bola preukazovaná iba výpisom z registra trestov. Zohľadňovanie už zahladených odsúdení považujeme za neprimerane prísne a neodôvodnené. Išlo by tiež o nepriamu novelu zákona č. 330/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (§ 14 ods. 3). 	O	N – Ustanovenie § 120 ods. 6 ustanovuje podmienky zastupovania širšie. Je žiaduce, aby zvolený zástupca bol bezúhonný pre všetky konania podľa zákona o pobyte cudzincov.  	
GPSR	8. K čl. I bod 41 (§ 36c)
Vzhľadom k tomu, že prechodný pobyt sa udeľuje na účel výskumu a vývoja, odporúčame buď rozšíriť mobilitu aj o vývojára alebo v ustanovení § 26 upraviť prechodný pobyt alternatívnym spôsobom, t. j. na účel výskumu alebo vývoja.	O	N – Navrhovaná úprava je v súlade so smernicou.	
GPSR	10. K čl. I bod 60 (§ 61a)
Vzhľadom na širší dosah navrhovaného ustanovenia, ktoré subsumuje nielen niektoré doterajšie dôvody na udelenie tolerovaného pobytu, ale aj obdobie zaistenia štátneho príslušníka tretej krajiny, či niektoré etapy návratového procesu nelegálne sa zdržiavajúceho štátneho príslušníka tretej krajiny, odporúčame toto ustanovenie minimálne zakotviť ako samostatný oddiel prvej hlavy tretej časti, t. j. ako piaty oddiel. 	O	N – Pri zotrvaní na území SR sa nerozhoduje o žiadosti o udelenie pobytu.	
HRL	Nad rámec návrhu k §127 zákona č.404.2011 Z.z. o pobyte cudzincov:
Navrhujeme • V §127 ods.1 posledná veta znie: „Pred vykonaním lekárskeho vyšetrenia je policajný útvar povinný poučiť štátneho príslušníka tretej krajiny o dôvodoch pre vykonanie lekárskeho vyšetrenia 8 na určenie jeho veku, spôsobe jeho vykonania a dôsledkoch vyšetrenia na jeho postavenie ako aj o dôsledkoch odmietnutia vyšetrenia.“ • V § 127 ods. 1 prvej vete text za bodkočiarkou „považuje sa za plnoletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia” znie „považuje sa za maloletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia.” Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Túto pripomienku ako Liga za ľudské práva sme v rámci pripomienkového konania k zákonu o pobyte cudzincov podávali opakovane. Opakovane upozorňujeme na rozpor právnej úpravy s medzinárodným právom, ktorý pretrváva, a na ktorý upozornil už aj Výbor OSN pre práva dieťaťa. Rozpor spočíva v tzv. domnienke plnoletosti zakotvenej v §127 ods.1 zákona o pobyte cudzincov, podľa ktorej osoba, ktorá sa má podriadiť lekárskemu vyšetreniu na určenie veku považuje za plnoletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia. Navrhujeme odstrániť tento rozpor. V praxi ustanovenie o tzv. domnienke plnoletosti znamená, že aj so skutočnými deťmi sa zaobchádza ako s dospelými až do času, kým nie je preukázaný opak a nie je im poskytnutá potrebná ochrana a starostlivosť, ktorá by deťom poskytnutá mala byť, napr. dieťa nemá ustanoveného opatrovníka, ktorý by ho procesom určovania veku sprevádzal a vysvetlil mu všetky okolnosti a bol by takpovediac na jeho strane. Takáto „domnienka plnoletosti“ v rozpore s Dohovorom o právach dieťaťa. Dohovor o právach dieťaťa je medzinárodnou zmluvou, ktorá má prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky, a teda aj pred zákonom o pobyte cudzincov a ďalšími vnútroštátnymi predpismi. Práva vyplývajúce z Dohovoru o právach dieťaťa sa vzťahujú na každé dieťa bez rozdielu a bez diskriminácie, bez ohľadu na to, či ide o celkom zjavne maloletého alebo to zjavné nie je. Stav maloletosti, teda kalendárny vek nižší ako 18 rokov, je faktický stav, ktorý objektívne existuje, bez ohľadu na to, či sa dieťa javí ako dieťa. Keďže tento stav existuje nezávisle na výzore, resp. nezávisle na kostnom veku, práva vyplývajúce z postavenia dieťaťa sú imanentné každej osobe mladšej ako 18 rokov. Postavenie dieťaťa teda nemôže byť niekomu priznané len na základe vyšetrenia. Aj Výbor OSN pre práva dieťaťa dňa 9.júna 2016 prijal závery, v ktorých odporúča Slovenskej republike, aby sa odstránila domnienka plnoletosti z vnútroštátnej právne úpravy a aby sa určovanie veku v prípade maloletých osôb vykonávalo len prípade vážnych pochybností o veku osoby. 	Z	N – Toto ustanovenie bolo upravené v ostatnej novele zákona č. 404/2011 Z. z., a to po dohode s Ligou za ľudské práva (HRL). Súčasné znenie nepredstavuje v praxi žiadne problémy, počas jeho účinnosti bolo vyšetrených cca 10 osôb na určenie veku. Ministerstvo vnútra nepovažuje zmenu tohto ustanovenia v súčasnosti za potrebnú a nastavený systém je v praxi vyhovujúci. 	
HRL	K čl.I bod 48
Navrhujeme aby bod 48 znel: „V § 50 ods. 2 písm. b) sa slová „§46 ods.,2 písm. a) až d)“ nahrádzajú slovami „§45a ods.1“. Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: V dôsledku súčasne navrhovaného vypustenia písm. b) z §50 ods.2 strácajú osoby, ktoré dnes majú trvalý pobyt podľa §46 ods.2 na neobmedzený čas (podľa návrhu budú mať podľa §45b ods.1 na päť rokov) zmien výnimku z možnosti zrušenia trvalého pobytu z dôvodov podľa §50 ods.1, napríklad z dôvodu že sa stanú osobou v hmotnej núdzi. Keďže to dôvodová správa nespomína, máme za to, že analýza nepriniesla dôvod aj pre zrušenie ich vyňatia z dôvodov na zrušenie trvalého pobytu podľa §50 ods.1. Ak ide o legislatívno-technickú pripomienku, ako uvádza dôvodová správa, správne znenie by bolo nami navrhované. 	Z	A – Do § 50 ods. 2 bolo doplnené aj ustanovenie § 45a, na ktoré sa dôvody zrušenia trvalého pobytu nevzťahujú.	
HRL	K čl.I bod 60
Navrhujeme aby návrh v §61a ods.1 písm. g) znel: „g) zaistenia podľa § 88 alebo § 88a, alebo uloženej povinnosti podľa § 89; to neplatí ak je žiadateľ o azyl oprávnený zdržiavať sa na území SR podľa osobitného predpisu (§22 ods.1 zákona č.480/2002 Z.z. o azyle), alebo Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Oprávnenosť pobytu zaisteného žiadateľa o azyl, alebo žiadateľa o azyl, ktorému bola uložená povinnosť podľa §89 zákona o pobyte cudzincov sa v prvom rade riadi ustanoveniami zákona o azyle –pokiaľ je oprávnený zdržiavať sa na území SR podľa §22 ods.1 zákona o azyle, neplatí úprava podľa navrhovaného §61a ods.1. V záujme zabráneniu zmätočnosti, a dvojakej právnej úpravy, navrhujeme vyššie uvedené. 	Z	

A	
HRL	K Čl. bod 39 a 87
Navrhujeme body 39 a 87 vypustiť z návrhu zákona. Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Podľa §23 ods.1 prechodný pobyt na území Slovenskej republiky si vyžaduje, aby štátny príslušník tretej krajiny vykonával účel pobytu na území Slovenskej republiky. Takúto zákonnú požiadavku zákon o pobyte cudzincov obsahuje a je legitímna. Nie je však nevyhnutnou podmienkou, aby sa väčšiu časť pobytu počas kalendárneho roka cudzinec zdržiaval na území Slovenskej republiky -- toto nemožno považovať za opodstatnenú požiadavku. Pokiaľ cudzinec napríklad podniká, je možné a legitímne, ak väčšiu časť svojho povoleného pobytu strávi na cestách, napríklad medzi rôznymi krajinami EÚ. Nemožno však v žiadnom prípade hovoriť, že jeho konanie je účelové, že zneužíva pobyt v SR na bezvízový pohyb po EÚ, alebo že nevykonáva účel pobytu na území SR. Aby mohol v SR podnikať je zapísaný ako zahraničná osoba v obchodnom registri a dane a odvody musí platiť na Slovensku aj z príjmov, ktoré získa z obchodného styku so zahraničím. Cudzinec s prechodným pobytom získava bezvízový styk do ostatných členských krajín EÚ za určitých podmienok, čo je to legálnym príslušenstvom platného oprávnenia na pobyt v členskom štáte. Platí to rovnako pre akýkoľvek účel prechodného pobytu, vrátane prechodného pobytu podľa §29 a §30, preto nieto dôvodu na rozdielnu reguláciu, ale ani za negatívne vnímanie mobility týchto cudzincov. Napokon praktické plnenie tejto povinnosti a kontrola jej plnenia zo strany cudzineckej polície bude podľa nás obzvlášť náročná, ak nie nemožná. Vzhľadom na to, že najčastejšie pôjde o pohyb v rámci priestoru EÚ bez vnútorných kontrol, bude rátanie plnenia tejto povinnosti pre cudzinca, ktorý často cestuje, obzvlášť neprimeranou záťažou, rovnako ako pre cudzineckú políciu kontrola plnenia tejto povinnosti. Neplnenie účelu pobytu na území SR je dôvodom pre zrušenie prechodného pobytu podľa §36 ods.1 písm. a) zákona o pobyte cudzincov. Navrhujeme oba body návrhu vypustiť. 	Z	ČA – Do ustanovenia § 111 ods. 1 bola doplnená mobilita podľa § 36a až 36d, ktorá vyplýva z príslušných európskych smerníc. V ostatných prípadoch máme za to, že ak cudzinec žiada o udelenie povolenia na pobyt v Slovenskej republike, mal by sa tu aj reálne zdržiavať. Zdržiavať sa v ostatných štátoch Schengenu môže na základe povolenia na pobyt iba 90 dní a pobyt mimo Schengenu sa dá overiť v cestovnom doklade. Dĺžka pobytu cudzinca na našom území sa zohľadňuje napr. aj pri udeľovaní štátneho občianstva. 	
HRL	K čl.I body 82 až 84 a bod 96.
Navrhujeme body 82 až 84 vypustiť z návrhu zákona a namiesto navrhovaného riešenia v bode 96 návrhu upraviť, že §125 ods.5 sa vkladá nová tretia veta, ktorá znie: „Od momentu umiestnenia zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny v zariadení koná vo veci podľa §§ 88, 88a, 89 a 90 policajný útvar v zariadení, kde je zaistený štátny príslušník tretej krajiny umiestnený, ktorý v takomto prípade plní úlohy podľa § 90 ods. 1 aj 2.“. Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Navrhované riešenie v bode 82. Podľa ktorého má na základe žiadosti policajného útvaru, ktorý rozhodol o predchádzajúcom zaistení, konať – vydať rozhodnutie – policajný útvar v zariadení, kde je umiestnený cudzinec, považujeme za zmätočné riešenie, ktoré je v rozpore so základnými zásadami a inštitútmi a procesnými postupmi správneho konania. Príkladom je hneď otázka príslušnosti v konaní, ktorú upravuje §125 ods.2 zákona o pobyte cudzincov. Príslušnosť je podstatnou náležitosti zákonnosti správneho konania, ako aj rozhodnutia, navrhovaná úprava nezjednodušuje postup, iba ho komplikuje a zaisťujúci útvar neodbremení od povinností správneho orgánu, ktoré sú pri vedení konania oveľa závažnejšie, ako otázka fyzického prevozu osoby. Domnievame sa, že náš návrh by lepším spôsobom riešil to čo sa zákonodarca usiluje dosiahnuť. Už v minulom roku sme navrhovali túto úpravu prechodu miestnej príslušnosti na správny orgán, ktorý je v zariadení, kde je osoba pozbavená osobnej slobody umiestnená. Máme za to, že toto riešenie by lepšie prispelo k celkovej flexibilite, rýchlosti a hospodárnosti konania o zaistení, vrátane skúmania trvania účelu zaistenia, konania o jeho predĺžení alebo o predĺžení lehoty zaistenia. Návrh by zabezpečil, aby od momentu umiestnenia v útvare policajného zaistenia ďalšie úkony týkajúce sa zaistenia tohto cudzinca vykonával policajný orgán priamo v tomto zariadení na rozdiel od súčasnej praxe, podľa ktorej je to policajný útvar, ktorý cudzinca zaistil. V súlade s dôvodovou správou sa tak odbremenia jednotlivé policajné orgány, ktoré a ušetria sa nemalé finančné prostriedky. Súhlasíme, že súčasnú právnu úpravu, podľa ktorej ostáva príslušným policajný útvar, ktorý začal konať o zaistení, nemožno považovať za hospodárnu, avšak domnievame sa, že nejde iba o otázku fyzických prevozov, časovej a finančnej náročnosti, ale aj o dohľad nad konaním o zaistení, nakoľko zaisťujúci policajný orgán je dnes povinný po celý čas trvania zaistenia plniť si povinnosť skúmať trvanie účelu zaistenia počas celej doby trvania zaistenia. V útvare policajného zaistenia sa zhromažďujú všetky informácie týkajúce sa zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny, vykonávajú sa úkony smerujúce k výkonu jeho vyhostenia resp. návratu, navyše sa tam aj fyzicky nachádza. Zaistený cudzinec, ako účastník konania o zaistení, o výkone vyhostenia resp. návratu má právo a mal by mať aj fyzickú možnosť nahliadnuť do spisovej dokumentácie týkajúcej sa jeho zaistenia. Bude najhospodárnejšie a zabezpečí mu najlepší prístup, keď sa táto spisová dokumentácia bude zhromažďovať na správnom orgáne v zariadení. Samozrejme paralelne je potrebné posilniť aj personálne kapacity policajného útvaru v zariadeniach, ktoré sú v súčasnosti poddimenzované, a pridaním ďalšej agendy by potrebovali podstatne posilniť. 	Z	ČA – Organizácia práce v rámci ministerstva vnútra je vecou organizačného poriadku ministerstva. Bod 84 bol z návrhu vypustený.	
HRL	K čl.I body 82 až 84
Navrhujeme body 82 až 84 z návrhu zákona vypustiť. Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Navrhovaná právna úprava je absolútne neprijateľná, narušuje sa tým zmysel prieskumu súdom, ktorým je dosiahnutie účinného opravného prostriedku. Návrh v týchto bodoch je priamo v rozpore s čl. 5 (4) Európskeho dohovoru, ktorý zaručuje právo na prístup k účinnému opravnému prostriedku, výsledkom má byť prepustenie na slobodu. Vždy a za každých okolností. To je požiadavka, z ktorej nemožno zľaviť. Podľa čl.5 ods. 4 Dohovoru: „Každý, kto je zatknutý alebo inak pozbavený slobody, má právo podať návrh na začatie konania, v ktorom súd urýchlene rozhodne o zákonnosti pozbavenia jeho slobody a nariadi prepustenie, ak je pozbavenie slobody nezákonné.“ Okrem ESĽP, takáto požiadavka sa premieta už aj v judikatúre Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, kedy súd v rozsudkoch skonštatoval, že pri zrušení rozhodnutia o zaistení musí dôjsť aj k faktickému prepusteniu cudzinca zo zaistenia na slobodu. Keď dochádza k tzv. prezaisteniu cudzinca, kasačný súd ustálil, že je potrebné vydanie príkazu na prepustenie a súčasne fakticky prepustiť túto osobu na slobodu. Odkazujeme na rozsudok Najvyššieho súdu sp.zn. 1Szak/14/2017, v ktorom Najvyšší súd dospel k záveru, že takejto situácii zodpovedá postup policajného orgánu, ktorý pôvodné zaistenie fakticky (prepustením), ale aj formálne (vydaním rozhodnutia o prepustení) ukončí. 	Z	ČA – Organizácia práce v rámci ministerstva vnútra je vecou organizačného poriadku ministerstva. Bod 84 bol z návrhu vypustený.	
HRL	K čl. III
Navrhujeme čl. III vypustiť z návrhu zákona. • Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Podľa §91 ods.1 zákona č. 483/2011 Z.z. o bankách predmetom bankového tajomstva sú všetky informácie a doklady o záležitostiach týkajúcich sa klienta banky, ktoré nie sú verejne prístupné, najmä informácie o obchodoch, stavoch na účtoch a stavoch vkladov. Výnimku z bankového tajomstva predstavujú subjekty, v prípade ktorých zákon o bankách určuje, že banky majú povinnosť im umožniť prístup k informáciám predstavujúcim bankové tajomstvo, a to na konkrétny účel – trestné konanie pri podozreniach zo spáchania trestných činov, alebo výkon kontroly v prípade podozrenia z neodvedenia alebo krátenia daní a pod. Osobitne v dotknutom §91 opds.4 písm. g) zákona je prelomenie bankového tajomstva možné výlučne na účely odhaľovania trestných činov, zisťovanie ich páchateľov a pátrania po nich alebo a na účely úloh finančnej polície pri preukazovaní pôvodu majetku. Navrhuje sa, aby banky mali povinnosť prelomiť bankové tajomstvo kedykoľvek, kedy ich o to služba cudzineckej a hraničnej polície požiada na účely konania o pobyte cudzincov. Ide o blanketárnu a vágnu formuláciu zákonného splnomocnenia pre službu cudzineckej a hraničnej polície, ktorá však nemá primerané odôvodnenie. Štátne orgány v zmysle Ústavy SR môžu len to, čo im zákon dovoľuje, preto je potrebné reguláciu takéhoto oprávnenia riadne odôvodniť. Nie je ani účelné a ani primerané, aby mala služba hraničnej a cudzineckej polície všeobecné oprávnenie žiadať o prístup k informáciám predstavujúcim bankové tajomstvo, keď rozhoduje o obyčajnej žiadosti o pobyt na území Slovenskej republiky. Cudzinec je povinný splniť podmienku, ktorou je preukázanie finančného zabezpečenia. Služba cudzineckej a hraničnej polície nemá oprávnenie sa zaoberať preukazovaním pôvodu majetku; na to je práve prelamovať bankové tajomstvo oprávnená služba finančnej polície. Ak ide o podozrenie zo spáchania trestného činu, oprávnenie oboznamovať sa s informáciami, ktoré sú predmetom bankového tajomstva na tento účel už má služba finančnej polície ako aj služba kriminálnej polície. Špecializácia jednotlivých služieb PPZ má svoje opodstatnenie, a pre plnenie úloh služby cudzineckej a hraničnej polície v konaní o pobyte, je potrebné len preverenie skutočnosti, či cudzinec disponuje dostatočným finančným zabezpečením, ktoré je podmienkou pre udelenie pobytu na území SR. Samozrejme, nespochybňujeme, že podozrenie, že ide o príjem z nelegálnej činnosti, je vážnou skutočnosťou, ktorú je ale možné preverovať už dnes existujúcimi oprávneniami orgánov činných v trestnom konaní, a účinnou policajnou spoluprácou. Navrhujeme návrh v tejto časti vypustiť. 	Z	ČA - Ustanovenie bolo sprecizované tak, aby bolo zrejmé, že k bankovému tajomstvu nebude mať prístup každý policajt a nahliadnuť na účet bude možné iba v súvislosti s preverením splnenia podmienky finančného zabezpečenia v konaní o udelenie pobytu, obnovenie pobytu alebo zrušenie pobytu. Previerky účtov sa nebudú vykonávať systematicky.  	
HRL	K čl.I bod 60
Navrhujeme odsek 3 navrhovaný v §61a vypustiť. Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Človek si nevyberá kedy nás zdravie opustí podľa toho či máme alebo nemáme oprávnený pobyt, a riešenie akútnej zdravotnej situácie môže byť prednejšie v záujme zachovania života, zdravia alebo aj ochrany zdravia iných. Máme za to, že požiadavka, aby situácia, kedy došlo k potrebe ústavnej starostlivosti alebo nariadenia karanténneho opatrenia musela nastať počas oprávneného pobytu, nie je legitímna. Nejde tu o pobyt, ale o právo zotrvať. Súčasná právna úprava priznáva takýmto osobám právo na tolerovaný pobyt. 	Z	N – Toto ustanovenie rieši situáciu osôb, ktoré sa stanú „nelegálnymi osobami“ práve v dôsledku uvedených skutočností. Cudzinci, ktorí sa na území SR zdržiavajú nelegálne a následne sa ocitnú napr. v ústavnej starostlivosti, zotrvajú na našom území v inom režime, ktorý je nastavený pre nelegálnych migrantov.
	
HRL	K čl.I bod 46 
Navrhujeme preformulovať znenie druhej vety navrhovaného odseku 4 v §45a. • Obyčajná pripomienka. Odôvodnenie: Súčasné znenie je legislatívne zmätočné a spôsobí problémy v aplikačnej praxi. 	O	
A	
HRL	K čl.I bod 60 
Navrhujeme spresnenie tohto ustanovenia. V prípade rozhodovania správneho orgánu o práve zotrvať podľa §61a, jednoznačne ide o rozhodovanie správneho orgánu o právach a oprávnených záujmoch fyzických osôb. Ide teda o správne konanie. Avšak z navrhovanej právnej úpravy, nie je dostatočne zrejmé, ako bude toto „konanie“ prebiehať, nakoľko jeho výsledkom podľa návrhu nie je rozhodnutie. Cudzincovi majú vlastne len vydať len písomné potvrdenie, neuvádza sa však, či automaticky alebo na jeho žiadosť. Pokiaľ ide o prekážky administratívneho vyhostenia, nie je jasné v rámci čoho ich správny orgán vyhodnotí. Ak v rámci osobitného konania o administratívnom vyhostení, je to v poriadku, ale ak nie, vyvstávajú otázky súvisiace s procesnými oprávneniami osoby, o ktorej práve sa rozhoduje v konaní, v ktorom sa bude skúmať, či existujú prekážky vyhostenia. V súčasnej podobe navrhovanej právnej úpravy máme vážne obavy, že tieto osoby žiadne záruky mať nebudú, policajti nebudú vedieť ako postupovať, rozhodovanie bude svojvoľné. Rozhodne nepostačí, ak podrobnosti ustanoví metodika. Zákon má byť zrozumiteľný pre každého, aj pre cudzincov, nakoľko jeho neznalosť neospravedlňuje. Navrhované ustanovenie nie je zrozumiteľné, pokiaľ ide o postup cudzinca ani samotnej polície, a cudzinci nebudú vôbec vedieť, či a v ktorom štádiu ich pobytu sa tu môžu alebo nemôžu zdržiavať. V praxi budú vznikať nedorozumenia a spory, kedy cudzinec sa bude domnievať, že je tu oprávnenie podľa predmetného ustanovenia, a naopak polícia si môže myslieť niečo iné. Takáto právna úprava bude vytvárať značnú právnu neistotu, preto navrhujeme celkové prehodnotenie tohto ustanovenia a jeho spresnenie. 	Z	ČA – V týchto prípadoch nejde o konanie vo veci pobytu osoby, ale ich status vychádza z právnych skutočností založených iným konaním. Do odseku 6 bolo doplnené, že policajný útvar vydá potvrdenie o možnosti zotrvať na území SR každému cudzincovi, ktorý nie je obmedzený na osobnej slobode.	
HRL	K čl.I bod 25
Navrhujeme tento bod z návrhu vypustiť. Odôvodnenie: Návrh zakazuje, aby cudzinci, ktorí na území Slovenskej republiky majú prechodný pobyt na účel štúdia, nakoľko sa zúčastňujú jazykovej alebo odbornej prípravy k štúdiu na vysokej škole, žiadali o zmenu účelu pobytu. Nie je bližšie vysvetlené, aké požiadavky aplikačnej praxe si vyžiadali toto obmedzenie. Niet dôvodu, prečo by cudzinec, ktorý má oprávnené dôvody žiadať o zmenu účelu pobytu, nakoľko reálne vie iný účel pre prechodný pobyt v konaní preukázať, nemal mať prístup k tejto zmene. Osobitne sa to dotýka práva na rodinný život podľa čl.8 Dohovoru o ochrane ľudských práva a slobôd, do ktorého takýto zásah bez legitímneho dôvodu neprimerane zasahuje, pokiaľ by išlo o zmenu účelu na prechodný pobyt na účel podľa §27 zákona. 	Z	N – Predpokladá sa, že štátny príslušník  tretej krajiny, ktorý príde na územie SR, aby absolvoval jazykovú prípravu k štúdiu na vysokej škole, bude po jej absolvovaní študovať na vysokej škole, preto nevidíme dôvod na zmenu účelu pobytu. 	
HRL	K čl. I bod 69 nad rámec navrhovanej zmeny
Navrhujeme ustanovenie §79 zo zákona o pobyte cudzincov vypustiť. Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Predmetné ustanovenie, ktoré nadbytočne a diskriminačne upravuje predvedenia cudzinca na účely konania podľa zákona o pobyte cudzincov, navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Zákon o Policajnom zbore v §17 ods.1 a ods.2 ustanovuje základnú konštrukciu oprávnenia policajta požadovať vysvetlenie od kohokoľvek, vrátane cudzinca, ktoré je potrebné k objasneniu skutočností dôležitých pre odhalenie priestupku alebo správneho deliktu a na zistenie jeho páchateľa, ako aj na vypátranie hľadaných alebo nezvestných osôb a vecí. Pokiaľ osoba nespolupracuje a výzve na vysvetlenie nevyhovie, môže ju policajt predviesť na útvar Policajného zboru. Takúto právnu úpravu považujeme za dostatočnú a umožňujúcu konať aj službe cudzineckej a hraničnej polície PZ. Zároveň úprava podľa §79 nespĺňa základnú požiadavku preferencie dobrovoľného konania, ktoré policajné právo vždy zásadne uprednostňuje. Nieto dôvodu, aby v konaniach podľa zákona o pobyte cudzincov, na účely špecifikované podľa §79 tohto zákona, bola táto zásada prelomená. Nejde o osobitne závažné dôvody, určite nie také ktoré by boli závažnejšie než tie ktoré formuluje §17 zákona č.171/1993 Z.z. o Policajnom zbore. Vzhľadom na to, že ide o konania, ktoré sa vedú len vo vzťahu k cudzím štátnym príslušníkom, vnímame právnu úpravu podľa §79 zákona o pobyte cudzincov ako diskriminačnú, nakoľko je neprimerane a neodôvodnene prísnejšia k cudzím štátnym príslušníkom. 	Z	N – Ustanovenie zákona o Policajnom zbore nevyhovuje špecifikám zákona o pobyte cudzincov. Ustanovenie § 79 (ods. 1 a 3) bolo do zákona vložené z dôvodu rozšírenia možnosti využitia oprávnenia policajta aj na prípady, kedy policajný útvar postupuje podľa Nariadenia EP a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov. 
	
HRL	10. Nad rámec zákona k §58 ods.1 písm. b) zákona č.404.2011 Z.z. o pobyte cudzincov
Navrhujeme v §58 ods.1 písm. b) vypustiť slová za bodkočiarkou: „štátnemu príslušníkovi tretej krajiny podľa § 27 ods. 1 a § 43 ods. 1 písm. a) až d) možno tento pobyt udeliť len vtedy, ak nie je držiteľom platného cestovného dokladu a hodnoverne preukáže svoju totožnosť iným spôsobom.“ Bodkočiarka sa nahrádza čiarkou. Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Súčasné znenie ustanovenia sa v praxi vykladá tak, že tolerovaný pobyt za účelom rešpektovania rodinného a súkromného života nemožno udeliť tomu, kto je držiteľom platného cestovného dokladu. Právo na rešpektovanie rodinného a súkromného života prevažuje nad takto formulovanými dôvodmi, pre ktoré by nebolo žiadosti o tolerovaný pobyt vyhovené. Dohovoru a Ústave SR konformný výklad v súlade s judikatúrou Ústavného súdu a ESĽP vyžaduje preukázanie nevyhnutnosti zásahu do práva na rodinný a súkromný život z dôvodov podľa čl.8 ods.2 Dohovoru, pričom zásah tiež musí byť primeraný sledovanému cieľu pomenovanému v čl.8 ods.2 Dohovoru. Samotná držba platného cestovného dokladu, sotva zakladá nevyhnutnosť zásahu v demokratickej spoločnosti, ktorý by zodpovedal potrebe ochrany bezpečnosti alebo verejného poriadku a pod., a ktorý by bol primeraný. Naopak, máme za to, že snaha o legalizáciu pobytu, vybavenie si platného cestovného dokladu, jeho predloženie správnemu orgánu, svedčia v prospech dôveryhodnosti a dobromyseľnosti žiadosti o pobyt z dôvodu rešpektovania jeho rodinného a súkromného života. 	Z	N – Jednou zo základných podmienok na udelenie pobytu je  cestovný doklad. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý má cestovný doklad, môže požiadať o udelenie prechodného pobytu podľa § 27 alebo trvalého pobytu podľa § 43 ods. 1, pričom na udelenie pobytu musí splniť aj ďalšie podmienky. Uvedené ustanovenia plne rešpektujú súkromný a rodinný život cudzincov v SR. Ak si cudzinec z objektívnych dôvodov nevie zaobstarať cestovný doklad, môže požiadať o tolerovaný pobyt. Podmienkou však je, že neohrozuje bezpečnosť štátu alebo verejný poriadok a hodnoverne preukáže svoju totožnosť iným spôsobom. Nevidíme žiadny dôvod na to, aby cudzinec s platným cestovným dokladom žiadal o tolerovaný pobyt z dôvodu rešpektovania jeho súkromného a rodinného života. 	
HRL	K čl.I bod 46 
Navrhujeme v bode 46 návrhu vypustiť prvú vetu v odseku 3 navrhovaného znenia ustanovenia §45a (konkrétne vypustiť vetu: „Na udeľovanie trvalého pobytu podľa odseku 1 sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.“37). Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Dôvodová správa sa odvoláva na vykonanú analýzu, ktorej výsledkom bolo zistenie, že vhodnejšou alternatívou pre bude navrhované riešenie. Radi by sme predmetnú analýzu podali a v zmysle zákona č.211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám sa oboznámili s jej obsahom. Zásadne však protestujeme proti vylúčeniu aplikácie Správneho poriadku na konania o trvalom pobyte podľa navrhovaného ustanovenia §45a zákona. Pokiaľ je cieľom vydať len jedno rozhodnutie, ktoré bude preskúmateľné súdom, bez možnosti podania odvolania, zákonodarca by mal uprednostniť výslovne túto formuláciu. V žiadnom prípade nesúhlasíme s tým, aby vylúčením subsidiárnej pôsobnosti ustanovení Správneho poriadku účastník konania stratil všetky práva a záruky poskytované riadnym správnym konaním, osobitne ak ide o dieťa bez sprievodu alebo osobu bez občianstva. Veríme, že účel zákonodarcu sa dá určite dosiahnuť aj iným spôsobom, bez ukrátenia účastníka konania na jeho procesných oprávneniach v konaní. 	Z	N - Ustanovenie § 45a sa vzťahuje na osoby, ktorých status sa odvíja od iných skončených konaní a ich pobyt je v záujme štátu. Preto sa formálny proces rozhodovania o žiadosti javí ako nevhodný. 
Zároveň ide o zachovanie súčasného právneho stavu.	
HRL	K čl.I bod 60 
Navrhujeme v bode 60 čl. I doplniť v novom ustanovení §61a nový odsek 8: „Ak zotrvanie podľa ods.1 trvá viac ako 6 mesiacov, policajný útvar udelí štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nemôže vycestovať z územia Slovenskej republiky a jeho zaistenie nie je účelné, tolerovaný pobyt podľa §58 ods 1. písm. d).“ Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Zákon by mal obsahovať postup, ktorý umožní regularizáciu pobytu osobám, ktoré z objektívnych dôvodov (ak bez vlastného zavinenia nevedia riešiť svoju situáciu) zotrvávajú príliš dlho – napr. 6 mesiacov. Často ide o najzraniteľnejšie osoby, psychicky choré či staršie osoby zdržiavajúce sa v SR dlhé roky, ktoré v krajine pôvodu nemajú už žiadne väzby, pričom ich dlhodobé ponechanie v zotrvaní podľa §61a ich dostáva do prekérnej situácie. V súlade s prevenciou negatívnych javov v spoločnosti, je nežiaduce, aby človek zostával v takomto trvajúcom stave. Ak zotrvanie trvá aspoň 6 mesiacov, mal by mať cudzinec nárok na tolerovaný pobyt a možnosť pracovať, ako prevencia pred záťažou pre sociálny systém. 	Z	N – Ako sa uvádza v predvetí navrhnutého ustanovenia,  zotrvať na území Slovenskej republiky môže štátny príslušník tretej krajiny, ktorý sa zdržiava na území Slovenskej republiky neoprávnene. Na základe vášho návrhu by cudzinec s neoprávneným pobytom po šiestich mesiacoch získal pobyt oprávnený, čo rozhodne nie je v záujme Slovenskej republiky.  	
HRL	nad rámec návrhu -§88 ods.9
Navrhujeme v zákone č.404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov v §88 ods.9 prvej vete za slovami „sa nevzťahuje“ doplniť slová „na rodiny s maloletými deťmi a“. alternatívne navrhujeme aby • § 88 ods.4 štvrtá veta znela : „Predĺžiť zaistenie a lehotu zaistenia nemožno, ak ide o rodinu s deťmi alebo zraniteľnú osobu.“ • §88 ods.8 druhá veta znela: „Iné zraniteľné osoby možno zaistiť len v nevyhnutnom prípade a na čo najkratší možný čas, maximálne na 7 dní.“ Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Máme za to, že súčasná právna úprava zaistenia rodín s deťmi za podmienok, ktoré nerešpektujú najlepší záujem dieťaťa je v rozpore s Európskym dohovorom na ochranu základných ľudských práv, ako aj s Dohovorom OSN o právach dieťaťa. Deti by nemali byť pozbavované osobnej slobody z imigračných dôvodov. Deti by nemali byť postihované za imigračný status svojich rodičov. Podľa čl.37 Dohovoru o právach dieťaťa deti nesmú byť diskriminované alebo postihované na základe postavenie, aktivít, názorov alebo presvedčenie svojich rodičov, či ostatných členov svojej rodiny. Pri prijímaní opatrení týkajúcich sa detí by mal byť v prvom rade vždy zohľadnený najlepší záujem dieťaťa, podľa ktorého by sa malo rozhodovať o ďalšom osude celej rodiny. V súčasnosti pribúdajú ďalšie rozsudky ESĽP (A.B. a ostatní verzus Francúzsko, A.M. a ostatní verzus Francúzsko, R.C. a V.C. verzus Francúzsko, R.K. a ostatní verzus Francúzsko, R.M. a ostatní verzus Francúzsko)., v ktorých štrasburský súd posúdil zaistenie detí s rodičmi v podobných podmienkach ako na Slovensku, za porušenie článku 3 Dohovoru, a teda za neľudské a ponižujúce zaobchádzanie. K tomuto záveru Súd už dospel aj v prípadoch Popov verzus Francúzsko, Muskhadzhiyeva a ostatní verzus Belgicko, Mubilanzila Mayeka a Kaniki Mitunga verzus Belgicko, Rahimis Grécko, Kanagaratnam verzus Belgicko a pod. Aj Výbor OSN pre práva dieťaťa vo svojich záveroch z 9.júna 2016 k dodržiavaniu práv detí zo strany Slovenskej republiky odporučil, aby SR urýchlene a úplne zrušila prax, podľa ktorej sa deti zaisťujú na základe imigračného statusu ich alebo ich rodičov. Odporúča uviesť do praxe alternatívy k zaisteniu, ktoré umožnia, aby deti ostali v sprievode členov rodiny alebo zákonných zástupcov bez pozbavenia osobnej slobody, v komunite, bez požiadavky preukazovania neprimerane vysokého finančného zabezpečenia. Tieto závery sú vážne a nepoznáme zmeny v režime ani sa nenavrhujú zmeny právnej úpravy, ktoré by svedčili o snahe v dohľadnej dobe posunúť štandard podmienok a režimových opatrení pre zaistené rodiny s deťmi na požadovanú úroveň. Pripomienku žiadajúcu elimináciu oprávnenia zaistenia rodín s deťmi v zákone o pobyte cudzincov považujeme z principiálnych dôvodov za ZÁSADNÚ. Alternatívne navrhujeme, aby sa posilnila zákonná garancia obmedzenia trvania zaistenia pre rodiny s deťmi, kde sa čas ich zaistenie obmedzí na lehotu rátanú na maximálne 7 dní. V súčasnosti môže podľa §88 ods.8 druhá veta zaistenie rodiny s deťmi trvať len „čo najkratší čas“, maximálne však 6 mesiacov. Máme za to, že by bolo logické, aby §88 ods.4 štvrtá veta zakazovala nielen predĺženie lehoty zaistenia nad rámec 6 mesiacov, ale aby zakázal aj predĺženie zaistenia nad „čo najkratší čas“. Zároveň by sme chceli požiadať, aby Ministerstvo vnútra SR zároveň v primeranom čase pripravilo podmienky pre vznik zariadenia pre zaistenie rodín s deťmi rodinného typu, ktoré by zodpovedalo potrebám detí. Zaujímal by nás aspoň rámcový časový harmonogram. Tiež navrhujeme, aby sa Ministerstvo vnútra SR zaviazalo k vytvoreniu materiálu, ktorý navrhne konkrétny režim, podmienky v zaistení, vnútorný poriadok tak, aby konečné zariadenie 4 zodpovedalo tzv. rodinnému centru, kde sa budú plne rešpektovať práva detí všetkých vekových kategórií, napriek tomu, že pôjde o útvar policajného zaistenia. Sme pripravení pomôcť s vypracovaním tohto materiálu, ako aj s konkrétnymi návrhmi. 	Z	N - Toto ustanovenie bolo novelizované ostatnou novelou zákona č. 404/2011 Z. z., kde boli doplnené niektoré ustanovenia v prospech rodín s maloletými deťmi. Rodiny s deťmi sa zaisťujú len v Útvare policajného zaistenia v Sečovciach, kde sú im vytvárané v rámci možností čo najvyhovujúcejšie podmienky a už v súčasnej dobe nad rámec zákonnej úpravy. 	
HRL	K čl.I bod 94
Navrhujeme vypustiť. Považujeme predmetný návrh za absolútne neodôvodnený zásah do práv každého človeka nechať sa zastúpiť osobou, ktorú si zvolí, za zmenu, ktorá je v rozpore s občianskym právom a zákonom o advokácii. Súhlasíme, že je žiaduce, aby správny orgán mal prehľad o účastníkoch konania a ich právnych zástupcoch, aby im umožnil výkon ich procesných oprávnení v konaní. Nejestvuje tu však priama súvislosť s tzv. „neobmedzeným substitučným zastupovaním“, ktoré podľa dôvodovej správy nad mieru zasahuje do riadneho výkonu jednotlivých činností policajného útvaru a marí tým sledovaný cieľ. Nestotožňujeme sa s týmto odôvodnením, cieľ právneho zastúpenia nie je substitúciou zmarený, ale naopak sa tým rozširujú možnosti zabezpečiť kvalifikované právne zastúpenie na mieste priamo v konaní. Takúto možnosť nemožno vylúčiť nielen v prípade advokátov, ale ani občianskych združení, ktoré Správny súdny poriadok rozpoznáva ako subjekty, ktoré sú oprávnené poskytovať právnu pomoc vo veciach zaistenia aj pred súdom. Polícia by nemala mať dovolené takýmto svojvoľným a bezdôvodným spôsobom zasahovať do občianskoprávnych vzťahov účastníkov konania a ich zvolených zástupcov. Navrhovanou úpravou predkladateľ zásadným spôsobom zbavuje cudzinca možnosti slobodne si zvoliť zástupcu v konaní, a to bez uvedenia relevantného dôvodu, čím dochádza k zásahu do práva cudzinca dať sa v konaní zastúpiť. Navrhovaná zmena nie je vecne odôvodnená a ani nie je zrejmé, akým spôsobom táto nová úprava má napomôcť v boji proti trestnej činnosti súvisiacej s nelegálnou migráciou. Na zásadné obmedzenie substitučného zastúpenia, resp. zastúpenia cudzinca nie je žiaden dôvod. Zvolenému zástupcovi nemožno upierať právo nechať sa zastúpiť inou, ním poverenou osobou. V prípade advokáta je navrhované znenie v rozpore so zákonom č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, ktoré podrobne upravuje zastúpenie advokáta, pričom nevidíme žiadny relevantný dôvod vybočovať z tejto právnej úpravy. Vzhľadom na uvedené navrhujeme predkladateľovi navrhovaný text vypustiť. Je to neprimeraná zmena, ktorá ani nie je odôvodnená požiadavkami aplikačnej praxe. 	Z	ČA - Ustanovenie bolo upravené s tým, že z návrhu bola vypustená časť týkajúca sa advokátov a v prípade iných zástupcov sa bezúhonnosť bude skúmať vo vzťahu k vybraným trestným činom, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť s nelegálnou migráciou, ako napr. trestný čin prevádzačstva.	
HRL	1. K čl.I bod 24
Navrhujeme, aby § 31 ods. 3 prvá veta znela: „Žiadosť o udelenie prechodného pobytu môže štátny príslušník tretej krajiny podať osobne aj na policajnom útvare, ak sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe platného povolenia na pobyt uvedeného v osobitnom predpise9), udeleného tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 1 písm. a) až c) alebo ods. 2, udeleného Schengenského víza podľa §14 alebo národného víza podľa § 15, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, u ktorého sa vízum nevyžaduje, alebo ak ide o držiteľa osvedčenia Slováka žijúceho v zahraničí; to neplatí ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 23 ods. 5.“ Odôvodnenie: Návrhom v súčasnom znení sa znemožní podanie žiadosti o pobyt na základe oprávneného pobytu na Schengenskom víze. Prax v mnohých členských štátoch EÚ umožňuje, aby cudzinci so Schengenským vízom boli oprávnený podávať žiadosť o pobyt na území členského štátu. Dôvodová správa vôbec neuvádza dôvod tejto zmeny, teda toho, že by štátni príslušníci tretej krajiny nemohli podať žiadosť o povolenie na pobyt počas pobytu na základe schengenského víza. Chýba akákoľvek analýza dôvodnosti zmeny súčasnej právnej úpravy, zdôvodnenie, prečo by súčasná prax bola nevyhovujúca, a prečo je nevyhnutné to zmeniť, chýba tiež kvantifikácia, koľko prípadov ročne to zasiahne, a aký dopad to bude mať na prax. V doložke vplyvov sa hovorí, že táto zmena bude mať negatívny vplyv na služby verejnej správy na občana. Domnievame sa, že zákonodarca by sa mal chovať presne opačne, t.j. zavádzať legislatívu, ktorá bude mať prevažne pozitívny vplyv a bezdôvodne nezhoršovať právnu úpravu. Návrh sa neopiera o žiadnu analýzu nákladov v porovnaní s benefitom (cost/benefit analysis), ktorý sa sleduje zmenou právnej úpravy. To je osobitne dôležité aj vo vzťahu k nákladom účastníka konania. Slovenská republika má veľmi slabú infraštruktúru ambasád, hlavne v menej rozvinutých krajinách. Zatiaľ čo Schengenské víza pre SR môžu na základe bilaterálnych dohôd udeliť aj ambasády iných členských štátov (napr. v Nigérii Švédske veľvyslanectvo), tak žiadosť o pobyt musí cudzinec podať len na slovenskom veľvyslanectve. Kvôli tomu musí potom cestovať aj tisíce kilometrov navyše, niekedy aj cez tretie krajiny, do ktorých vstup je pre neho nereálny z právnych, finančných alebo kultúrnych dôvodov, ale môže ísť aj o neprimerané vystavenie sa nebezpečenstvu, ak ide o krajinu vo vojne alebo nepriateľskú. S ohľadom na to, že máme ambasády len vo veľmi málo krajinách, pre cudzinca sa výrazne predraží už aj tak nákladné konanie o povolenie na pobyt. Vysokokvalifikovaní migranti, ktorých na tisíce už dnes potrebuje IT biznis sa sem doslova „pohrnú“. Navrhovaná úprava nemá oporu v Schengenskom vízovom kódexe, ktorý členské štáty nezaväzuje k takémuto opatreniu. Skutočnosť, že cudzinec na policajnom útvare podá žiadosť o pobyt, ho ešte neoprávňuje na zotrvanie na území SR po uplynutí platnosti Schengenského víza. Domnievame sa tiež, že aj pre správny orgán je v konaní o pobyte hospodárnejšie a účelnejšie, ak je žiadosť o pobyt prijatá na území SR, nakoľko si hneď pri prijímaní žiadosti vie sám skontrolovať všetky dokumenty, vedia s cudzincom operatívne spolupracovať a vyzvať ho na predloženie chýbajúcich alebo ďalších podporných dokumentov, a napokon si aj sami zrealizovať pohovor, resp. vypočuť cudzinca, prípadne jeho manžela/ku alebo iných rodinných príslušníkov, a spoľahlivejšie zistiť a vyhodnotiť skutkový stav (napr. existenciu účelového manželstva). V správnom konaní sa preferuje osobná prítomnosť a účasť účastníka konania v záujme riadneho zistenia skutkového stavu. Odstránenie prípadných nedostatkov žiadosti, či zisťovanie dôkazov je oveľa komplikovanejšie na diaľku a navyše prostredníctvom dožiadaním cez ďalšie štátne orgány v zahraničí (MZV SR a ambasáda). Konanie sa tak predlžuje, a môžu vznikať bezdôvodné prieťahy, je to pre obe strany nehospodárne a neefektívne. Neumožnením podania žiadosti o prechodný pobyt na území SR v prípade cudzincov so Schengenským vízom, ktorí sa už nachádzajú na území SR, tiež neprimerane zasahuje do práva na rodinný život podľa čl.8 Európskeho dohovoru na ochranu ľudských práv a slobôd, čo je možné v demokratickej spoločnosti len v nevyhnutných prípadoch, ktoré si vyžadujú dôvody podľa čl.8 ods.2 Dohovoru. Takáto úprava môže vo svojich dôsledkoch znamenať neprimeraný zásah do rodinného života až rozdelenie rodiny. 	Z	N – Schengenské vízum nie je možné udeliť na účel podania žiadosti o udelenie pobytu.
 Žiadosť na území SR je možné podať na základe udeleného národného víza v konkrétnych prípadoch. Pri podaní žiadosti v čase pobytu v rámci schengenského víza by išlo o zneužitie tohto víza.
  	
HRL	K čl.I bod 45 
Navrhujeme, aby § 44 ods. 1 posledná veta znela: „Žiadosť o udelenie trvalého pobytu na päť rokov môže štátny príslušník tretej krajiny podať osobne aj na policajnom útvare, ak sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe platného povolenia na pobyt uvedeného v osobitnom predpise9), udeleného tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 1 písm. a) až c) alebo ods. 2, udeleného Schengenského víza podľa §14 alebo národného víza podľa § 15, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, u ktorého sa vízum nevyžaduje, alebo ak ide o držiteľa osvedčenia Slováka žijúceho v zahraničí.“ Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Návrhom sa znemožní podanie žiadosti o pobyt na základe oprávneného pobytu na Schengenskom víze. Prevažujúca prax vo väčšine členských štátov EÚ umožňuje, aby cudzinci so Schengenským vízom boli oprávnený podávať žiadosť o pobyt na území členského štátu. Dôvodová správa vôbec neuvádza dôvod tejto zmeny. Chýba akákoľvek analýza dôvodnosti zmeny súčasnej právnej úpravy, zdôvodnenie, prečo by súčasná prax bola nevyhovujúca, a prečo je nevyhnutné to zmeniť, chýba tiež kvantifikácia, koľko prípadov ročne to zasiahne, a aký dopad to bude mať na prax. V doložke vplyvov sa hovorí, že táto zmena bude mať negatívny vplyv na služby verejnej správy na občana. Domnievame sa, že zákonodarca by sa mal chovať presne opačne, t.j. zavádzať legislatívu, ktorá bude mať prevažne pozitívny vplyv a bezdôvodne nezhoršovať právnu úpravu. Návrh sa neopiera o žiadnu analýzu nákladov v porovnaní s benefitom (cost/benefit analysis), ktorý sa sleduje zmenou právnej úpravy. Slovenská republika má veľmi slabú infraštruktúru ambasád, hlavne v menej rozvinutých krajinách. Zatiaľ čo Schengenské víza pre SR môžu na základe bilaterálnych dohôd udeliť aj ambasády iných členských štátov (napr. v Nigérii Švédske veľvyslanectvo), tak žiadosť o pobyt musí cudzinec podať len na slovenskom veľvyslanectve. Kvôli tomu musí potom cestovať aj tisíce kilometrov navyše, niekedy aj cez tretie krajiny, do ktorých vstup je pre neho nereálny z právnych, finančných alebo kultúrnych dôvodov, ale môže ísť aj o neprimerané vystavenie sa nebezpečenstvu, ak ide o krajinu vo vojne alebo nepriateľskú. S ohľadom na to, že máme ambasády len vo veľmi málo krajinách, pre cudzinca sa výrazne predraží už aj tak nákladné konanie o povolenie na pobyt. Vysokokvalifikovaní migranti, ktorých na tisíce už dnes potrebuje IT biznis sa sem doslova „pohrnú“. Navrhovaná úprava nemá oporu v Schengenskom vízovom kódexe, ktorý členské štáty nezaväzuje k takémuto opatreniu. Skutočnosť, že cudzinec na policajnom útvare podá žiadosť o pobyt, ho ešte neoprávňuje na zotrvanie na území SR po uplynutí platnosti Schengenského víza. Domnievame sa tiež, že aj pre správny orgán je v konaní o pobyte hospodárnejšie a účelnejšie, ak je žiadosť o pobyt prijatá na území SR, nakoľko si hneď pri prijímaní žiadosti vie sám skontrolovať všetky dokumenty, vedia s cudzincom operatívne spolupracovať a vyzvať ho na predloženie chýbajúcich alebo ďalších podporných dokumentov, a napokon si aj sami zrealizovať pohovor, resp. vypočuť cudzinca, prípadne jeho manžela/ku alebo iných rodinných príslušníkov, a spoľahlivejšie zistiť a vyhodnotiť skutkový stav (napr. existenciu účelového manželstva). V správnom konaní sa preferuje osobná prítomnosť a účasť účastníka konania v záujme riadneho zistenia skutkového stavu. Odstránenie prípadných nedostatkov žiadosti, či zisťovanie dôkazov je oveľa komplikovanejšie na diaľku a navyše prostredníctvom dožiadaním cez ďalšie štátne orgány v zahraničí (MZV SR a ambasáda). Konanie sa tak predlžuje, a môžu vznikať bezdôvodné prieťahy, je to pre obe strany nehospodárne a neefektívne. Neumožnením podania žiadosti o trvalý pobyt na území SR v prípade cudzincov so Schengenským vízom, ktorí sa už nachádzajú na území SR, tiež neprimerane zasahuje do práva na rodinný život podľa čl.8 Európskeho dohovoru na ochranu ľudských práv a slobôd, čo je možné v demokratickej spoločnosti len v nevyhnutných prípadoch, ktoré si vyžadujú dôvody podľa čl.8 ods.2 Dohovoru. Takáto úprava môže vo svojich dôsledkoch znamenať neprimeraný zásah do rodinného života až rozdelenie rodiny. 	Z	ČA- Ustanovenie bolo po dohode upravené tak, že žiadosť o trvalý pobyt na päť rokov si môže štátny príslušník tretej krajiny podať aj osobne na policajnom útvare, ak sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe schengenského víza udeleného iným členským štátom na základe dohody o zastúpení pri udeľovaní schengenských víz medzi Slovenskou republikou a iným členským štátom. Úprava vychádza v ústrety tým cudzincom, ktorí v domovskom štáte nemajú slovenské zastúpenie.	
HRL	K čl.I bod 31
Navrhujeme, aby bod 31 znel: „ § 32 ods. 5 písm. o) znie: „dohodou s prijímajúcou organizáciou zodpovednou za program dobrovoľníckej služby, ktorá obsahuje opis programu dobrovoľníckej služby, dĺžku jej trvania, podmienky umiestnenia a dohľadu v rámci dobrovoľníckej služby, čas venovaný dobrovoľníctvu, potvrdenie štatutárneho orgánu prijímajúcej organizácie o finančnom a hmotnom zabezpečení počas trvania dobrovoľníckej služby a v prípade potreby rozsah školení, ktoré štátny príslušník tretej krajiny absolvuje“ Doterajšie písm. o) až t) v § 32 ods. 5 sa označujú ako p) až u). Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Oceňujeme rozšírenie a zjednodušenie podmienok vykonávania dobrovoľníckej činnosti v súlade s transpozíciou smernice EÚ, avšak nemožno dobrovoľnícku činnosť štátnych príslušníkov tretích krajín obmedziť nevyhnutne na programy dobrovoľníckej služby v rámci Európskej dobrovoľníckej služby. Z občianskeho sektora poznáme prípady cudzincov zo zahraničia, napr. z USA, ktorí majú záujem dlhodobo pôsobiť ako dobrovoľníci za účelom charitatívnej práce alebo občianskej či verejnoprospešnej služby, nepôjde však nevyhnutne o cudzincov, ktorí by spadali do preddefinovanej kategórie dobrovoľníckej služby podľa smernice, ktorú zákon transponuje. Pokiaľ v súlade so zákonom č. 406/2011 Z.z. o dobrovoľníctve činnosť spĺňa podmienky dobrovoľníckej činnosti v zákone zadefinovanej, niet dôvodu, aby transpozícia smernice, ktorá mala uľahčiť mobilitu dobrovoľníkov v rámci programov EÚ, znemožnila dobrovoľnícku činnosť cudzincov v širšom zmysle, čo dnes zákon o pobyte cudzincov umožňuje. Navrhujeme preto súčasné znenie §32 ods.5 písm. n) zachovať a pridať nový bod o) a premenovať ostatné písmená. 	Z	N – Ustanovenie sa nevzťahuje iba na EDS, ale transpozícia dáva účastníkom EDS niektoré výhody. Aj naďalej sa budú môcť štátni príslušníci tretích krajín zúčastňovať  aj iných  dobrovoľníckych programov.	
HRL	K čl.I bod 60
Navrhujeme, aby navrhovaný §61a v odseku 4 znel: „(4) Štátny príslušník tretej krajiny podľa odseku 1 písm. b) alebo písm. c) je povinný vycestovať z územia Slovenskej republiky najneskôr do 20 dní po odpadnutí dôvodov, pre ktoré nemôže zotrvať na území Slovenskej republiky; to neplatí pokiaľ to nie je zlučiteľné s ochranou jeho zdravia a života. „ Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Lehota podľa odseku 4 - 3 dni na vycestovanie od prepustenia z ústavnej starostlivosti alebo karanténneho opatrenia je absolútne neprimeraná. Ak bol niekto prepustený z karantény alebo ústavného zariadenia, je nemysliteľné, aby bol schopný v priebehu 3 dní si vybaviť všetky záležitosti (môže potrebovať absolvovať ďalšie vyšetrenia, vyzdvihnúť lieky, lekárske správy, zotaviť sa po operatívnom zákroku a pod.) a vycestovať. Osobitne, deň prepustenia môže pripadnúť na piatok. Lehota je absolútne neprimerane krátka, požadujeme minimálne 20 dní. 	Z	ČA – Po dohode s HRL sa lehota na vycestovanie predĺžila na sedem dní s tým, že policajný útvar ju bude môcť v odôvodnených prípadoch skrátiť (napr. bezpečnostný záujem).	
HRL	K čl.I bod 60
Navrhujeme, aby navrhovaný §61a v odseku 6 znel: „(6) Policajný útvar, v ktorého územnej pôsobnosti sa štátny príslušník tretej krajiny podľa odseku 1 nachádza, vydá štátnemu príslušníkovi tretej krajiny písomné potvrdenie o možnosti zotrvať na území Slovenskej republiky.“ Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Z navrhovanej právnej úpravy je zrejmé, že vydanie potvrdenia nie je konštitutívnym aktom. Osoba sa stáva oprávnenou na tzv. zotrvaní podľa §61a, ak spĺňa podmienky podľa §61a ods.1. A ak ich už nespĺňa, právo zotrvať už nemá, a jej zdržiavanie a zotrvanie v SR už nie je oprávnené. Avšak v záujme právnej istoty, ak sa nevydáva rozhodnutie o práve zotrvať, ktoré by malo jasnú platnosť, je potrebné aby všetky osoby, ktoré majú právo zotrvať, mali možnosť o tom získať písomné potvrdenie, vrátane osôb v ústavnej starostlivosti a karanténnom opatrení, aj osoby s uloženou povinnosťou podľa §89. 	Z	A – Ustanovenie bolo doplnené; policajný útvar vydá potvrdenie každému cudzincovi, ktorý nebude obmedzený na osobnej slobode (vrátane cudzincov, ktorým bola uložená alternatíva zaistenia).

	
HRL	K čl.I bod 66
Navrhujeme, aby navrhovaný nový odsek v §77 znel: „(3) Policajný útvar nezačne konať vo veci administratívneho vyhostenia počas a) zotrvania na území Slovenskej republiky podľa § 61a ods. 1 písm. a) až f), b) lehoty na vycestovanie podľa § 61a ods. 4.“ Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Oprávnený pobyt a právo zotrvať na území SR je prekážkou pre začatie a pokračovanie v konaní o administratívnom vyhostení a v jeho výkone, až kým neopadne niektorý z dôvodov formulovaný v §61a ods.1 písm. a až f) – vyplýva to zo samotnej podstaty veci, z toho ako sú jednotlivé dôvody formulované. Až keď niektorý z týchto dôvodov odpadne, možno pokračovať alebo začať konať o AV. 	Z	N – Od pripomienky bolo odstúpené.	
HRL	K čl. IV. Navrhujeme nový bod 12 
Navrhujeme, aby sa v čl. IV doplnil nový bod 12, ktorý znie: „V§23a ods.1 písm. ac) znie: „ac) ktorému bol udelený tolerovaný pobyt (§61a zákona č.404/2011 Z.z.)“. Písm. ad) a ae) sa vypúšťajú. Doterajšie písm. af) až aj) sa premenúvajú na písm. ad) až ah).“ň Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Právna úprava prináša vynovený inštitút tolerovaného pobytu, ktorý už nezahŕňa kategórie osôb, ktoré SR len toleruje na území Slovenskej republiky, Súčasná konštrukcia tolerovaného pobytu obsahuje formy pobytu pre osoby, v prípade ktorých to vyžadujú rôzne medzinárodné alebo iné záväzky SR. Navrhujeme zjednotiť (a tým aj zjednodušiť právnu úpravu), aby osoby, ktoré majú tolerovaný pobyt mohli na území Slovenskej republiky vstupovať do pracovnoprávnych vzťahov bez potreby pracovného povolenia. Tým sa zjednotí právna úprava, ktorá dnes už robí neodôvodnené rozdiely, kde osoba, ktorá bola obeťou obchodovania niekedy môže a niekedy nemôže pracovať , alebo maloletá osoba niekedy môže a niekedy nemôže pracovať. Osobitne v prípade osôb dlhodobo v situácii tolerovaného pobytu a nemožnosti ich prechodu na vyšší druh pobytu, nakoľko nevedia splniť podmienky pre tento pobyt, je potrebné im umožniť právo pracovať, čo je potrebné uprednostniť pred tým, než sa stanú záťažou pre sociálny systém. 	Z	N – Nad rámec návrhu zákona v čl. IV.
Ide o návrh na doplnenie ďalšej skupiny štátnych príslušníkov tretích krajín (v zmysle návrhu na doplnenie písm. d) v čl. I, § 58 ods. 1 tým, ktorým bol udelený tolerovaný pobyt, ak to vyplýva z medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky), u ktorej sa na účel zamestnania nebude vyžadovať potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta na účel vysokokvalifikovaného zamestnania, potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta alebo povolenie na zamestnanie (§ 23a zákona o službách zamestnanosti). Uvedená požiadavka bude riešená pri najbližšej novelizácii príslušných ustanovení zákona o službách zamestnanosti týkajúcich sa podmienok zamestnávania štátnych príslušníkov tretích krajín.
Rozpor odstránený dňa 14.11.2017.	
HRL	K čl.I bod 33
Navrhujeme, aby v bode 33 sa v navrhovanom znení § 33 ods. 6 písm. n), vypustili slová: „alebo starší ako 30 rokov.“ Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Návrh chce zaviesť minimálny a maximálny vek (15-30r) pre človeka, ktorý na základe dobrovoľníckej stáže môže získať prechodný pobyt. Z občianskeho sektora poznáme prípady cudzincov zo zahraničia,, ktorí majú záujem pôsobiť ako dobrovoľníci za účelom charitatívnej práce alebo občianskej či verejnoprospešnej služby. Je bežné, že aj oveľa starší ľudia ako 30 rokov počas prestávky v kariére alebo na dôchodku dobrovoľníčia. Nie je dôvod, aby zákonodarca obmedzoval maximálny vek dobrovoľníka, ktorý môže získať prechodný pobyt na tento účel. Taktiež ako deklaruje samotný zákonodarca, táto zmena bude mať negatívny sociálny vplyv na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o udelenie prechodného pobytu na účel vykonávania dobrovoľníckej činnosti z dôvodu zavedenia minimálneho a maximálneho veku žiadateľa. Dobrovoľnícka činnosť, aj cudzích štátnych príslušníkov, je prínosom v oblasti činnosti verejnoprospešných a charitatívnych organizácií, ktoré dopĺňajú služby štátu alebo nahrádzajú služby, ktoré neposkytuje štát. Štát dobrovoľnícku činnosť reguluje, ale podporuje. Na regulatívne obmedzenie veku cudzincov, ktorí môžu vykonávať dobrovoľnícku činnosť na prechodnom pobyte, niet rozumného dôvodu. 	Z	

A	
HRL	2Nad rámec návrhu k § 89 zákona č.404.2011 Z.z. o pobyte cudzincov
V § 89 sa pridáva nový odsek 8, ktorý znie: „Ak policajný útvar uloží povinnosť podľa § 89 ods. 1 sa na štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí sú zraniteľnými osobami, na účely poskytovania zdravotnej starostlivosti počas doby výkonu povinnosti uloženej policajným útvarom, hľadí ako na zaistené osoby.“ Ďalšie body sa následne prečíslujú. Zásadná pripomienka. Odôvodnenie: Rodiny s deťmi a zraniteľné osoby potrebujú nezriedka osobitnú zdravotnú starostlivosť. Keďže počas uloženej alternatívy zaistenia (napr. hlásenie pobytu) nie sú cudzinci zdravotne poistení a nemôžu si ani zaplatiť komerčné zdravotné poistenie, navrhujeme, aby sa na účel poskytovania zdravotnej starostlivosti na nich naďalej hľadelo ako na zaistené osoby. Zaistený cudzinec je povinne zdravotne poistený a poskytuje sa mu zdravotná starostlivosť na základe zdravotného poistenia, pričom poistné hradí štát. Ak sa konanie o zaistení vedie so zraniteľnou osobou – napríklad rodina s deťmi, alebo chorý človek, zaistenie prichádza do úvahy len ak je to nevyhnutné. Ak sa zraniteľnosť počas zaistenia zistí, malo by to viesť k prepusteniu osoby na slobodu. Zraniteľnosť je teda okolnosť, ktorá by mala indikovať potrebu miernejšieho opatrenia než je umiestenie do zaistenia. Nakoľko však neexistuje alternatívny podporný systém pre tieto miernejšie opatrenia, ktorý by existovať mal, zraniteľné osoby vrátane detí, v prípade ktorých je uplatnená alternatíva zaistenia, nemajú zdravotné poistenie. Pokiaľ bola dôvodom prepustenia na slobodu ich zraniteľnosť (napríklad choroba), prepustením na slobodu paradoxne strácajú aj zdravotné poistenie a prístup k starostlivosti. Liga za ľudské práva dosiahla v niekoľkých prípadoch prepustenie na slobodu psychicky chorých alebo duševne postihnutých klientov, z dôvodu. že umiestnenie v zaistení bolo neadekvátne ich zdravotnému stavu, osobitným potrebám a ich zraniteľnosti. Následne si však museli sami platiť liečbu a lieky, ktoré sa mnohým mohli stať nedostupnými z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov. Alebo so zabezpečením liekov a liečby vypomáhali mimovládne organizácie. Navrhujeme zmeniť právnu úpravu, nakoľko vedie k absurdnej situácii, v ktorej štát zabezpečí pre zraniteľné osoby zdravotnú starostlivosť, ale len za súčasného pozbavenia osobnej slobody. Tým by sa aspoň čiastočne pomohlo mimovládnym organizáciám, ktoré v niektorých prípadoch nahrádzajú neexistujúci systém alternatívnych opatrení. Podobnú konštrukciu na účely poskytovania zdravotnej starostlivosti obsahuje zákon o azyle č.480/2002 v ustanovení §3 ods.9. Tento návrh sme predkladali aj v predchádzajúcom legislatívnom procese, pričom v Národnej rade v rozprave bol tento návrh zo strany ministra vnútra ocenený ako dobrý nápad, ktorému sa Ministerstvo vnútra SR bude ďalej venovať. 	Z	N – Na rozporové konanie bolo prizvané  Ministerstvo zdravotníctva SR, do pôsobnosti ktorého verejné zdravotné poistenie patrí. Zástupcovia ministerstva vysvetlili, že cudzincovi, ktorý nie je štátom obmedzený na osobnej slobode, nie je možné poskytnúť verejné zdravotné poistenie, nakoľko systém verejného zdravotného poistenia je nastavený pre iné kategórie poistencov. Súhlasili však s tým, že sa so zástupcami HRL stretnú pred najbližšou novelou    a budú hľadať riešenie preplácania zdravotnej starostlivosti zraniteľných osôb, ktoré nemajú obmedzenú osobnú slobodu.	
IOM	článku I bod 94 [§ 120 ods. 6]
Navrhujeme vypustiť. Odôvodnenie: Navrhované znenie predstavuje zbytočnú administratívnu záťaž a viedlo by k neúmernému predlžovaniu správneho konania a zníženiu ochrany účastníka konania, ktorý by sa mohol ocitnúť bez právnej pomoci v prípade, že jeho zvolený zástupca sa z objektívnych dôvodov nebude môcť osobne zúčastniť správneho úkonu. Na konanie podľa zákona 404/2011 Z .z. sa vzťahuje správny poriadok pokiaľ nie je uvedené inak. Zastupovanie podľa správneho poriadku je upravené v § 17 zákona 71/1967 Zb. zákona o správnom konaní a ide o fakultatívne zastupovanie. V zmysle ust. § 17 ods. 1 Správneho poriadku sa môžu dať účastníci konania, ich zákonní zástupcovia a opatrovníci zastupovať advokátom alebo iným zástupcom, ktorého si zvolia. Všeobecné podmienky, ktoré má spĺňať zástupca upravuje občiansky zákonník v § 22 ods. 2, a to tak, že zastupovať iného nemôže ten, kto sám nie je spôsobilý na právny úkon, o ktorý ide, ani ten, záujmy ktorého sú v rozpore so záujmami zastúpeného.“ Obmedziť výber zástupcu v správnom konaní cenzom na základe záznamu v odpise registra trestov nemá žiadny právny základ. Tiež nie je dôvod, aby sa zákonom vylúčila možnosť zastúpenia zvoleného zástupcu. Ak účastník konania zastúpenie zvoleného zástupcu zástupcom písomne schváli, je žiaduce túto možnosť v zákone ponechať. Nie je tiež opodstatnené, a ani reálne, aby v konaní pred správnym orgánom sa advokát nemohol dať zastúpiť svojím koncipientom. § 16 ods. 2 zákona 586/2003 Z. z. o advokácii : „Pri jednotlivých úkonoch môže advokáta zastúpiť advokátsky koncipient alebo aj iný zamestnanec advokáta.“ Nie je tiež zrejmé, akým spôsobom má bezúhonnosť zvoleného zástupcu na území SR napomáhať boju s nelegálnou migráciou. Navrhované znenie žiadnym spôsobom nerieši bezúhonnosť zvoleného zástupcu v iných krajinách. 	Z	ČA – ustanovenie bolo upravené s tým, že z návrhu bola vypustená časť týkajúca sa advokátov a v prípade iných zástupcov sa bezúhonnosť bude skúmať vo vzťahu k vybraným trestným činom, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť s nelegálnou migráciou, ako napr. trestný čin prevádzačstva.	
IOM	článku III [§ 91 ods. 4 písm. g)]
Navrhujeme vypustiť. Odôvodnenie: Porušenie bankového tajomstva z dôvodu udeľovania pobytu na území SR sa javí ako zjavne neprimerané a vytvára dojem kriminalizácie všetkých žiadateľov o udelenie pobytu v SR. Opatrenie zároveň žiadnym spôsobom nerieši skutočnosť, že žiadateľ môže i naďalej preukazovať finančné zabezpečenie prostredníctvom účtu vedeného bankou v zahraničí, informácie o ktorom nie je možné týmto spôsobom získať. Toto opatrenia môže zároveň spôsobiť, odliv finančných prostriedkov cudzincov z bánk registrovaných na území SR do zahraničia. 	Z	ČA - Ustanovenie bolo sprecizované tak, aby bolo zrejmé, že k bankovému tajomstvu nebude mať prístup každý policajt a nahliadnuť na účet bude možné iba v súvislosti s preverením splnenia podmienky finančného zabezpečenia v konaní o udelenie pobytu, obnovenie pobytu alebo zrušenie pobytu. Previerky účtov sa nebudú vykonávať systematicky.  	
IOM	článku I bod 77 [§ 82 ods. 8]
Navrhujeme vypustiť. Odôvodnenie: Získanie predchádzajúceho súhlasu ministerstva vnútra sa javí ako zbytočný administratívny postup, ktorý neúmerne predĺži konanie o administratívnom vyhostení. Upustenie od uloženia zákazu vstupu je jednou z motivácií štátnych príslušníkov tretích krajín využiť program asistovaných dobrovoľných návratov, ako jedného z efektívnych nástrojov boja proti nelegálnej migrácii. Podmienenie upustenia od zákazu vstupu súhlasom ministerstva vnútra bude nevyhnutne viesť k zníženie motivácie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa na území SR nachádzajú ilegálne, dobrovoľne sa hlásiť na oddeleniach cudzineckej polície a žiadať o dobrovoľný návrat. Navrhovaná úprava vychádza z odporúčaní Európskej komisie zefektívniť a urýchliť konania týkajúce sa návratov štátnych príslušníkov tretích krajín. 	Z	N – Zámerom navrhnutého ustanovenia bolo eliminovať prípady, kedy sa v poslednom štádiu celého procesu asistovaného dobrovoľného návrhu zistí, že štátny príslušník tretej krajiny nespĺňa podmienky na zaradenie do programu. 	
IOM	článku I bod 53 [§ 58 ods. 3]
Navrhujeme zaviesť definíciu pojmu „osoba poverená ministerstvom vnútra“. Odôvodnenie: Existujúca právna úprava, ani navrhovaný stav nešpecifikujú, koho zákon považuje za „osobu poverenú ministerstvom vnútra“, napriek tomu, že má táto osoba značné procesné práva, čo môže spôsobiť praktické problémy pri predlžovaní tolerovaného pobytu obetiam obchodovania s ľuďmi. 	O	N – V tomto prípade ide o zachovanie súčasného právneho stavu. Definovať osobu poverenú ministerstvom vnútra v zákone sa javí ako nevhodné. 	
IOM	článku I bod 46 [§ 45a ods.3]
V § 45a navrhujeme vypustiť ods. 3. Ods. 4 by sa označoval ako ods. 3. Odôvodnenie: Vylúčenie správneho poriadku z konania podľa § 45a nie je dôvodné a z dôvodu chýbajúcej osobitnej úpravy tohto konania môže byť v rozpore s Ústavou SR. Toto ustanovenie v praxi spôsobuje, že konanie o udelenie pobytu na nespravuje ustanoveniami správneho poriadku, nevzťahujú sa naň zásady správneho konania uvedené v správnom poriadku a písomné oznámenie o neudelení pobytu nie je odôvodnené, nenachádza sa v ňom žiadna správna úvaha a žiadateľ o pobyt tak nepozná dôvody, pre ktoré mu pobyt nebol udelený. Správny poriadok, okrem iného, chráni procesné práva účastníka konania, zaväzuje správny orgán konať svedomite, zodpovedne, v úzkej súčinnosti s účastníkom konania a najmä mu dáva možnosť aktívne sa zúčastňovať na konaní a obhajovať svoje záujmy. Neexistuje dôvod, pre ktorý by žiadateľ v konaní o trvalý pobyt päť rokov podľa § 45a, mal byť na týchto právach ukrátený, a to aj vzhľadom na to, že ide o konanie v ktorom sa rozhoduje o skutočnosti, ktorá sa bytostne dotýka jeho ďalšieho života. Podľa výkladu zákona, v súlade s Ústavou SR, nemôže platiť taký právny predpis, ktorý vylučuje úpravu správneho poriadku a zároveň neobsahuje osobitné procesné predpisy pre dané konanie. Vylúčením správneho poriadku z konania podľa § 45a vzniká opodstatnená obava zo svojvôle správneho orgánu. Konanie o udelenie pobytu podľa § 45a nie žiadny spôsobom upravené, pretože správny poriadok nie je nahradený žiadnou inou procesnou reguláciu tohto konania. Postup pri vydávaní správnych aktov sa však musí riadiť stanovenými procesnými formami, pretože úprava správneho konania je jednou zo záruk zákonnosti vo verejnej správe. Súčasná právna úprava, v ktorej zákon o pobyte cudzincov vylučuje pôsobnosť správneho poriadku a neobsahuje osobitnú procesnú reguláciu, je preto v rozpore s článkom 2 ods. 2 Ústavy a s princípom právnej istoty v zmysle článku 1 ods.1 Ústavy. Judikatúra Najvyššieho súdu SR (1Sžo/37/2009) stanovuje, že v prípade ak sa na konanie správny poriadok nevzťahuje, nemožno upustiť aspoň od minimálnych požiadaviek kladených na konania a rozhodnutie správnych orgánov, ktoré musia byť formulované v jednoduchej, jasnej a zrozumiteľnej podobe a musia obsahovať primerané zdôvodnenie obsahujúce skutkové a právne dôvody, pre ktoré bolo vydané. Z dôvodu odstránenia možnej protiústavnosti uvedeného ustanovenia preto navrhujeme, aby sa celý odsek 3 vypustil. 	Z	N – Ustanovenie § 45a sa vzťahuje na osoby, ktorých status sa odvíja od iných skončených konaní a ich pobyt je v záujme štátu. Preto sa formálny proces rozhodovania o žiadosti javí ako nevhodný. 
Zároveň ide o zachovanie súčasného právneho stavu. Prístup na trh práce týchto osôb nie je predmetom zákona o pobyte cudzincov.  	
IOM	nad rámec návrhu zákona
V § 120 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov navrhujeme doplniť druhú vetu, ktorá znie: „Ak v konaní podľa § 27 a § 43 osoba s ktorou sa cudzinec zlučuje vyhlási, že je jeho zástupcom, preukázanie písomného plnomocenstva sa nevyžaduje.“ Odôvodnenie: Účelom navrhovaného opatrenia je zrýchliť a zefektívniť správne konanie. V súlade s § 17 ods. 3 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov v evidentných prípadoch nemusí správny orgán vyžadovať od zástupcu účastníka konania písomné plnomocenstvo. V konaniach týkajúcich sa zlúčenia rodiny sa javí vyžadovanie písomného plnomocenstva ako zbytočné. 	O	N – Navrhovaná úprava nie je potrebná.	
IOM	článku I bod 24 [§ 31 ods. 3]
V § 31 ods. 3 prvá veta znie: „Žiadosť o udelenie prechodného pobytu môže štátny príslušník tretej krajiny podať osobne aj na policajnom útvare, ak sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe platného povolenia na pobyt uvedeného v osobitnom predpise9), udeleného tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 1 písm. a) až c) alebo ods. 2, udeleného národného víza podľa § 15, udeleného schengenského víza, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, u ktorého sa vízum nevyžaduje, alebo ak ide o držiteľa osvedčenia Slováka žijúceho v zahraničí; to neplatí ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 23 ods. 5.“. Odôvodnenie: Nízky počet zastupiteľských úradov SR spôsobuje, že žiadosti o prechodný pobyt musia štátny príslušníci tretích krajín podávať často v krajinách do ktorých sa nedokážu dostať bez osobitného víza, čím sa celý proces neúmerne komplikuje a predlžuje. Personálna obsadenosť niektorých zastupiteľských úradov tiež spôsobuje, že čakacie lehoty na pohovor, ktorého absolvovanie je predpokladom na získanie prechodného pobytu dosahujú až niekoľko mesiacov, v niektorých prípadoch dokonca viac ako pol roka. Získanie zamestnanca, či výskumníka z niektorých krajín sa preto stáva pre zamestnávateľa v SR takmer nemožným. Navrhovaná možnosť udeľovania prechodných pobytov z územia SR na základe schengenských víz predstavuje efektívny nástroj, ktorý zjednoduší a urýchli celý proces udeľovania prechodných pobytov, nakoľko odpadne nutnosť opätovnej návštevy zastupiteľského úradu z dôvodu udelenia národného víza na vstup na územie SR. Celý proces tak bude lacnejší nie len pre samotného žiadateľa, ale najme pre štát. 	Z	N – Schengenské vízum nie je možné udeliť na účel podania žiadosti o udelenie pobytu.
 Žiadosť na území SR je možné podať na základe udeleného národného víza v konkrétnych prípadoch. Pri podaní žiadosti v čase pobytu v rámci schengenského víza by išlo o zneužitie tohto víza. 	
IOM	článku I bod 28 [§ 32 ods. 2 písm. h)]
V § 32 odsek 2 dopĺňa písm. h) navrhujem za slovo „organizácie“ doplniť text „formou čestného vyhlásenia“. Odôvodnenie: Z dôvodu jednotnosti postupov pri konaní vo veci udelenia prechodného pobytu podľa § 25 ods. 1 písm. d) je potrebné stanoviť akou formou sa prijímajúca organizácia zaviaže uhradiť náklady spojené s administratívnym vyhostením. 	O	N – Ide o transpozíciu príslušného ustanovenia smernice a stanovenie konkrétneho dokladu, ktorým sa  prijímajúca organizácia zaviaže uhradiť náklady spojené s administratívnym vyhostením štátneho príslušníka tretej krajiny, zužuje pre prijímajúcu organizáciu možnosti jeho preukázania.	
IOM	článku I bod 33 [§ 33 ods. 6 písm. n)]
V § 33 ods. 6 písm. n) navrhujeme vypustiť text „alebo starší ako 30 rokov“. Odôvodnenie: Zavádzanie hornej hranice veku pre získanie pobytu na účel dobrovoľníckej činnosti považujeme za neodôvodnenú prekážku. Z praxe je zrejmé, že práve skúsení dobrovoľníci predstavujú prínos pre neziskové organizácie, ktoré dobrovoľníkov prijímajú. 	O	

A	
IOM	nad rámec návrhu zákona
V § 33 ods. 8 pís. c) zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov navrhujeme vypustiť slová „alebo pracuje“ a zároveň doplniť nové písm. h) ktoré znie: „h) štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 23, ktorý je občanom členského štátu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj.“ Odôvodnenie: Navrhované znenie pružnejšie reaguje na situáciu na trhu práce a zároveň odstraňuje diskriminačné zvýhodňovania zahraničných investorov oproti domácim zamestnávateľom. 	O	N – Pripomienka je nad rámec návrhu; v súčasnej dobe navrhnutá úprava nie je potrebná.

	
IOM	článku I bod 41 [§ 36a ods. 1 písm. a), § 36b ods. 1 písm. b), § 36c ods. 1 písm. b), § 36d ods. 1 písm. b)]
V § 36a ods. 1 písm. a), § 36b ods. 1 písm. b), § 36c ods. 1 písm. b) a § 36d ods. 1 písm. b) navrhujeme nahradiť text „jeho príchodom na územie“ textom „začiatkom uplatňovania jeho mobility na území“. Odôvodnenie: Keďže štátny príslušník, ktorý by mal uplatňovať mobilitu je držiteľom platného povolania na pobyt a môže na územie Slovenska hocikedy pricestovať, nie je reálne od inštitúcie (hostiteľský subjekt, vysoká škola alebo výskumná organizácia), ktorá mobilitu oznamuje žiadať, aby mobilitu oznámili pred jeho príchodom na územie Slovenskej republiky. Navrhujeme, aby sa uskutočňovanie mobility oznamovalo pred začiatkom jej uplatňovania. 	O	N – Ide o transpozíciu príslušných článkov smernice.	
IOM	článku I bod 41 [§ 36b ods.2 písm. f)]
V § 36b ods.2 písm. f) navrhujeme vypustiť text „dvojnásobku“. Odôvodnenie: V navrhovanom znení sa požaduje doklad preukazujúci finančné zabezpečenie vo výške vo výške dvojnásobku životného minima na každý mesiac pobytu. Preukazovanie finančného zabezpečenia vo výške dvojnásobku životného minima predstavuje neúmernú finančnú záťaž pre študenta vysokej školy, ktorý chce uplatňovať mobilitu. Navrhujeme, aby výška finančného zabezpečenia pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny bola rovnaká ako požadované finančné zabezpečenie pre štátnych príslušníkov tretích krajín v zmysle § 32 ods.15 zákona o pobyte cudzincov, ktorí žiadajú o udelenie prechodného pobytu v SR a majú povinnosť preukázať finančné zabezpečenie vo výške životného minima na každý mesiac pobytu. Nie je dôvod, aby finančné náklady na život študenta vysokej školy žijúcom v SR na základe mobility boli vyššie ako náklady študenta s udeleným prechodným pobytom. 	Z	

A	
IOM	článku I bod 41 [§ 36c ods.2 písm. f)]
V § 36c ods.2 písm. f) navrhujeme vypustiť text „dvojnásobku“. Odôvodnenie: V navrhovanom znení sa požaduje doklad preukazujúci finančné zabezpečenie vo výške vo výške dvojnásobku životného minima na každý mesiac pobytu. Preukazovanie finančného zabezpečenia vo výške dvojnásobku životného minima predstavuje neúmernú finančnú záťaž pre výskumného pracovníka, ktorý chce uplatňovať mobilitu. Navrhujeme, aby výška finančného zabezpečenia pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny bola rovnaká ako požadované finančné zabezpečenie pre štátnych príslušníkov tretích krajín v zmysle § 32 ods.15 zákona o pobyte cudzincov, ktorí žiadajú o udelenie prechodného pobytu v SR a majú povinnosť preukázať finančné zabezpečenie vo výške životného minima na každý mesiac pobytu. 	Z	

A	
IOM	článku I bod 41 [§ 36d ods.3 písm. e)]
V § 36d ods.3 písm. e) navrhujeme vypustiť text „dvojnásobku“. Odôvodnenie: V navrhovanom znení sa požaduje doklad preukazujúci finančné zabezpečenie vo výške vo výške dvojnásobku životného minima na každý mesiac pobytu. Preukazovanie finančného zabezpečenia vo výške dvojnásobku životného minima predstavuje neúmernú finančnú záťaž pre rodinného príslušníka, ktorý chce uplatňovať mobilitu. Navrhujeme, aby výška finančného zabezpečenia pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny bola rovnaká ako požadované finančné zabezpečenie pre štátnych príslušníkov tretích krajín v zmysle § 32 ods.15 zákona o pobyte cudzincov, ktorí žiadajú o udelenie prechodného pobytu v SR a majú povinnosť preukázať finančné zabezpečenie vo výške životného minima na každý mesiac pobytu. 	Z	

A	
IOM	nad rámec návrhu zákona
V § 43 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov navrhujeme doplniť nové písm. b)., ktoré znie: „b) ktorý je rodičom maloletého štátneho občana Slovenskej republiky s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky,“ Doterajšie písmená b) až e) sa označujú ako písmená c) až f). Odôvodnenie: Súčasná právna úprava nedostatočne rieši otázku trvalého pobytu rodičov maloletých štátnych príslušníkov Slovenskej republiky. Súčasné znenie § 43 ods. 1 písm. a) umožňuje získať pobyt závislým príbuzným v priamom rade štátneho občana Slovenskej republiky, kde práve preukazovanie „závislosti“ rodiča od maloletého dieťaťa sa v praxi javí ako problematické. 	O	N – Doplnenie ustanovenia nie je potrebné, nakoľko súčasné znenie zákona umožňuje riešiť pobyt aj v takomto prípade.	
IOM	článku I bod 44 [§ 44 ods.1]
V § 44 ods. 1 posledná veta znie: „Žiadosť o udelenie trvalého pobytu na päť rokov môže štátny príslušník tretej krajiny podať osobne aj na policajnom útvare, ak sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe platného povolenia na pobyt uvedeného v osobitnom predpise9), udeleného tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 1 písm. a) až c) alebo ods. 2, udeleného národného víza podľa § 15, udeleného schengenského víza, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, u ktorého sa vízum nevyžaduje, alebo ak ide o držiteľa osvedčenia Slováka žijúceho v zahraničí.“ Odôvodnenie: V navrhovanom znení navrhujeme doplniť, aby oprávnenou osobou na podanie žiadosti o trvalý pobyt na päť rokov na policajnom útvare bol aj štátny príslušník tretej krajiny, ktorý má udelené schengenské vízum. Trvalý pobyt na päť rokov sa udeľuje štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je blízkym rodinným príslušníkom občana SR alebo cudzinca s trvalým pobytom v SR – je dieťaťom, manželom alebo rodičom. V praxi, práve štátni príslušníci tretích krajín, ktorí potrebujú na vstup do SR schengenské víza, čelia najväčším problémom pri podávaní žiadostí o trvalý pobyt, ktoré sú spôsobené malým počtom slovenských zastupiteľských úradov v krajinách Ázie, Afriky a Južnej Ameriky, a práve v týchto prípadoch je podanie žiadosti o trvalý pobyt na päť rokov je spojené s ťažko prekonateľnými prekážkami. Žiadatelia o pobyt mnohokrát potrebujú víza na vstup do krajín, v ktorých sa nachádza príslušný zastupiteľský úrad SR, pričom získanie víz a mnohokrát aj pobyt v týchto krajinách sú neprimerane nákladné. Ak sa žiadosť o trvalý pobyt podáva na zastupiteľskom úrade, konanie o udelenie trvalého pobytu sa často neprimerane predĺži z dôvodu, že policajný útvar doručuje všetky písomnosti žiadateľovi o pobyt prostredníctvom zastupiteľského úradu, a to aj v prípade prerušenia konania z dôvodu chýbajúcich dokladov (čo je veľmi časté najmä ak sa žiadosti podávajú na zastupiteľských úradoch). Konanie potom namiesto 90 dní trvá niekedy až rok. Obmedzenie práva podať žiadosť o trvalý pobyt štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sa nachádzajú v SR oprávnene na základe udeleného schengenského víza je zásahom štátu do práva na súkromný a rodinný život, zaručeného článkom 8 ECHR, pričom takýto zásah v žiadnom prípade nie zásahom nevyhnutným v demokratickej spoločnosti na ochranu bezpečnosti, zdravia a práv a slobôd iných. 	Z	ČA- Ustanovenie bolo po dohode upravené tak, že žiadosť o trvalý pobyt na päť rokov si môže štátny príslušník tretej krajiny podať aj osobne na policajnom útvare, ak sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe schengenského víza udeleného iným členským štátom na základe dohody o zastúpení pri udeľovaní schengenských víz medzi Slovenskou republikou a iným členským štátom.	
IOM	článku I bod 67 [§ 77 ods. 8]
V § 77 ods. 8 sa slová „odseku 8“ nahrádzajú slovami „odseku 9“. Odôvodnenie: Technická pripomienka. 	O	
A	
IOM	článku I bod 72[§ 80 ods. 8]
V § 80 ods. 8 sa text „podľa odseku 2 až 6“ nahrádza textom „podľa odseku 2 až 5 a odseku 7“. Odôvodnenie: Technická pripomienka. 	O	A	
IOM	článku I bod 87 [§ 111 ods. 1 písm. u)]
V novom § 111 ods. 1 písm. u) navrhujeme doplniť na konci vety bodkočiarku a text „to neplatí v prípade, že štátny príslušník tretej krajiny uplatňuje mobilitu v inom členskom štáte“. Odôvodnenie: Navrhované znenie logicky vylučuje štátnych príslušníkov tretích uplatňujúcich mobilitu z povinnosti zdržiavať sa na území SR väčšiu časť roka. 	Z	

A

	
IOM	článku I bod 32 [§ 32 ods. 17]
V novom § 32 ods. 17 navrhujeme vypustiť text „spolu s rozhodnutím o uznaní dokladu o vzdelaní štátneho príslušníka tretej krajiny podľa osobitného predpisu“. Odôvodnenie: Uznávanie vzdelania na území SR predstavuje pre žiadateľa pri tomto type pobytu zbytočnú administratívnu záťaž bez zjavnej efektivity takéhoto opatrenia. Zákon v platnom znení vyžaduje doklad u uznaní vzdelania len v prípade žiadateľov o modrú kartu EÚ. Navrhované opatrenie by tak kládlo na stážistu vyššie požiadavky ako v prípade vysokokvalifikovaných zamestnancov, zamestnaných v SR napr. na základe prechodného pobytu na účel zamestnania, čo je zjavne neopodstatnené. 	O	N – Ide o verifikáciu účelu pobytu. 	
IOM	článku I bod 41 [§ 36a ods. 4]
V novom § 36a ods. 4 navrhujeme text „schválil vnútropodnikový presun“ nahradiť textom „udelil pobyt“. Odôvodnenie: V rámci mobility zamestnancov môže v prípade jedného štátneho príslušníka tretej krajiny s udeleným pobytom na „ICT“ dôjsť k niekoľkým mobilitám v rámci členských štátov, pričom jednotlivé členské štáty nevznesením námietky de facto schvaľujú vnútropodnikový presun zamestnanca na svoje územie. Navrhované znenie precíznejšie špecifikuje, ktorému členskému štátu má byť námietka zaslaná. 	O	N – Ide o transpozíciu príslušného článku smernice.	
IOM	článku I bod 60 [§ 61a ods. 1]
V novom § 61a ods. 1 navrhujeme doplniť nové písm. i), v ktorom sa uvádza: „ i) posudzovania žiadosti o udelenie trvalého pobytu na päť rokov podľa § 43, ak sa o žiadosti nerozhodlo počas jeho oprávneného pobytu.“ Odôvodnenie: Doplnenie písmena (i) si vyžaduje aplikačná prax. Mnohokrát sa stáva, že štátni príslušníci tretích krajín, ktorí si podali žiadosť o trvalý pobyt na päť rokov sú nútení opustiť počas konania o pobyte územie schengenu, pretože počas rozhodovania o žiadosti uplynula lehota na ich oprávnený pobyt. Ide spravidla o prípady, keď štátny príslušník tretej krajiny nepotrebuje na vstup do schengenu víza a žiadosť o pobyt si podal na priamo na policajnom útvare, alebo o prípady, keď si štátny príslušník tretej krajiny podal žiadosť o pobyt na zastupiteľskom úrade SR v zahraničí a následne vstúpil do SR na základe schengenských víz. V oboch prípadoch, najneskôr po 90 dňoch pobytu, mu vzniká povinnosť vycestovať. Konanie o udelenie trvalého pobytu spravidla trvá 90 dní a v prípade, ak je prerušené z dôvodu chýbajúcich dokladov, sa predlžuje. K prerušeniu konania dochádza najmä keď je žiadosť podávaná prostredníctvom zastupiteľských úradov a cudzinec potrebuje na vstup do SR víza. 	O	N – Doplnenie ustanovenia nie je potrebné, cudzinec si však musí podať žiadosť o udelenie pobytu po príchode na územie Slovenska a nie vtedy, keď mu pobyt (na vízum alebo bezvízový) končí. Lehota na rozhodnutie o žiadosti v prípade jej včasného podania je dostatočne dlhá.	
IOM	článku I bod 60 [§ 61a ods. 1 a 4]
V novom § 61a ods. 1 navrhujeme doplniť nové písm. j), v ktorom sa uvádza: „ j) ak jeho vycestovanie nie je možné z osobitných rodinných dôvodov.“ V § 61a ods. 4 sa text „b) alebo písm. c)“ nahrádza textom „b), c) alebo j)“. Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie vychádza z predchádzajúcej právnej úpravy ( § 58 ods.1 písm. b)), ktorá v novele absentuje. Dáva sa možnosť zotrvať na území SR osobám v prípade nečakaných udalostí, napr. úmrtie príbuzného, účasť na pohrebe, starostlivosť o hospitalizovaného príbuzného a pod.. 	O	N – Aj v prípade nečakaných udalostí má cudzinec možnosť zotrvať na území SR, a to po dobu určenú v rozhodnutí o administratívnom vyhostení, ktoré policajný útvar vydá bez zákazu vstupu, takže cudzinec sa môže kedykoľvek na naše územie vrátiť. V § 61a sú situácie, ktoré vyplývajú z iných skutočností; doplnením návrhu by v tomto konkrétnom prípade bolo potrebné rozhodovať o žiadosti.	
IOM	článku I bod 75 [§ 82 ods. 2 písm. p)]
V novom § 82 ods. 2 písm. p) navrhujeme doplniť na konci vety čiarku a text „počas ktorých mal nepretržitý oprávnený pobyt na území SR“. Odôvodnenie: Navrhované znenie precizuje text tak, aby z neho bolo zrejmé, že UHCP PZ SR má možnosť administratívne vyhostiť cudzinca iba v prípade, že vykonával nelegálnu prácu počas existujúceho pobytu na území SR. Pôvodne navrhované znenie ustanovuje pomerne dlhú dobu, v rámci ktorej mohol cudzinec splniť sankciu za nelegálnu prácu a získať nový prechodný alebo trvalý pobyt na území SR. Administratívne vyhostenie by sa v takomto prípade javilo ako neprimeraná sankcia. 	O	N – Navrhované ustanovenie vychádza z požiadaviek aplikačnej praxe.	
IOM	nad rámec návrhu zákona
V tretej vete § 126 ods. 4 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov navrhujeme za slová „zastupiteľského úradu“ doplniť text „ Slovenskej republiky, akreditovaného pre štát, v ktorom bol preklad urobený“. Odôvodnenie: Navrhované znenie precizuje ustanovenie § 126 ods. 4. V praxi sa často stáva, že cudzinci nevedia určiť zastupiteľský úrad, ktorý je oprávnený potvrdenie na preklad zahraničnej listiny do českého jazyka dať. 	O	N – Ako vyplýva z § 16 ods. 2 zákona č. 404/2011 Z. z., zastupiteľským úradom sa rozumie Diplomatická misia alebo konzulárny úrad Slovenskej republiky v zahraničí; ide o legislatívnu skratku. 	
MDaVSR	Čl. I bod 65 
1. V Čl. I bode 65 odporúčame na konci vety vypustiť bodku a vložiť slová „v znení neskorších predpisov.“. 	O	
A	
MDaVSR	Čl. I bod 99 
2. V Čl. I bode 99 odporúčame slová „§ 131e“ nahradiť slovami „§ 131f“, keďže § 131e už existuje. 	O	
A
	
MDaVSR	Čl. II
3. V Čl. II v úvodnej vete odporúčame pred jednotlivé novely zákona vložiť slová „zákona č.“ a na konci vypustiť slová „a dopĺňa“. 	O	
A	
MDaVSR	Čl. III
4. V Čl. III v úvodnej vete odporúčame vypustiť slová „mení a“. 	O	
A	
MDaVSR	Čl. IV v bod 8
5. V Čl. IV v bode 8 odporúčame za slová „§ 68a ods. 1“ vložiť slová „písm. a)“. 	O	
A	
MDaVSR	Čl. V
6. V Čl. V úvodnej vete odporúčame za slová „zákona č. 194/2014 Z. z.“ vložiť slová „a zákona č. 243/2017 Z. z.“. 	O	
A	
MFSR	Všeobecne
Beriem na vedomie, že návrh bude mať pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy.	O	
A	
MFSR	Všeobecne
Návrh je potrebné zosúladiť s prílohou č. 1 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) (napríklad v čl. I body 1 až 19, 29, 42, 44, 62 a 65 prehodnotiť v súvislosti s bodom 38 prvou vetou prílohy LPV, v bode 23 § 26 ods. 1 vypustiť slovo „tak“ ako nadbytočné, v bode 27 poznámku o zmene v označovaní doterajších bodov zosúladiť s bodom 57 prílohy LPV, v bode 41 § 36a ods. 3 písm. g), § 36b ods. 3 písm. f) a § 36c ods. 3 písm. e) vypustiť slovo „už“ ako nadbytočné a v § 36d ods. 4 úvodnú vetu zosúladiť s bodom 55 prílohy LPV, bod 60 § 61a ods. 2 zosúladiť s bodom 55 prílohy LPV).	O	ČA – Novelizácia poznámok pod čiarou nie je v rozpore s LPV a je žiaduca najmä z dôvodu, že po schválení novely bude v zbierke zákonov vyhlásené konsolidované znenie právneho predpisu, ktoré je právne záväzné, preto je vhodné uvádzať aktuálne poznámky pod čiarou.  	
MFSR	K čl. III (novela zák. č. 483.2001 Z. z.), k § 91 ods. 4 písm. g)
Z dôvodovej správy k predmetnému ustanoveniu možno usudzovať, že cieľom návrhu je rozšírenie kompetencií hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru o možnosť skúmania pôvodu finančného zabezpečenia pobytu cudzinca na území Slovenskej republiky, ktoré je zákonnou podmienkou na udelenie pobytu, čo však z navrhovaného znenia nevyplýva. Som toho názoru, že platná právna úprava neumožňuje hraničnej a cudzineckej polícii Policajného zboru skúmať pôvod majetku. Podľa § 91 ods. 1 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách v znení neskorších predpisov sú predmetom bankového tajomstva všetky informácie a doklady o záležitostiach týkajúcich sa klienta banky alebo klienta zahraničnej banky, ktoré nie sú verejne prístupné, najmä informácie o obchodoch, stavoch na účtoch a stavoch vkladov. Navrhované znenie oprávňuje hraničnú a cudzineckú políciu Policajného zboru vyžiadať si informáciu od banky alebo pobočky zahraničnej banky, ktorej poskytnutie predstavuje prelomenie bankového tajomstva. Odporúčam oprávnenie služby hraničnej a cudzineckej polície Policajného zboru na poskytnutie takejto informácie formulovať tak, že táto informácia sa poskytuje na účely preskúmania splnenia podmienok na povolenie pobytu v konaní o pobyte cudzincov podľa zákona č. 404/2011 Z. z. alebo osobitných predpisov. 	O	

A	
MHSR	K doložke vybraných vplyvov
Odporúčame predkladateľovi zosúladiť bod 9 doložky vybraných vplyvov (konkrétne časť Vplyvy na podnikateľské prostredie, z toho vplyvy na MSP) s analýzou vplyvov na podnikateľské prostredie. Odôvodnenie: Vyznačené vplyvy na MSP v rámci doložky vybraných vplyvov nekorešpondujú s identifikovaným vplyvom materiálu na všetky kategórie podnikov (s ohľadom na ich veľkostnú štruktúru) v analýze vplyvov na podnikateľské prostredie. Vplyvy na MSP odporúčame predkladateľovi vyznačiť ako pozitívne a negatívne.	O	

A	
MHSR	K bodu 28
V § 32 žiadame doplniť odsek 2 písmenom j), ktoré znie: "j) realizovateľnosť a udržateľnosť podnikateľskej činnosti predložením nájomných zmlúv, zmlúv o budúcej zmluve, cenníkov, certifikátov, osvedčení, územného plánu, stavebného povolenia a úradného záznamu príslušného oddelenia Cudzineckej polície Policajného zboru, ktoré zvyšujú dôveryhodnosť podnikateľského zámeru podľa § 33 ods. 2 písm. a).". Odôvodnenie: Súčasné znenie zákona o pobyte cudzincov neumožňuje pri podaní žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel podnikania požadovať od štátneho príslušníka tretej krajiny súbežne s podnikateľským zámerom aj iné doklady, ktoré by deklarovali hodnovernosť predkladaného podnikateľského zámeru. 	Z	

A	
MHSR	K § 34 ods. 3
V § 34 odporúčame doplniť odsek 3 písmenom e), ktoré znie: "e) realizovateľnosť a udržateľnosť podnikateľskej činnosti predložením nájomných zmlúv, zmlúv o budúcej zmluve, cenníkov, certifikátov, osvedčení, územného plánu, stavebného povolenia, faktúr za posledné fakturačné obdobie a úradného záznamu príslušného oddelenia Cudzineckej polície Policajného zboru, ktoré zvyšujú dôveryhodnosť podnikateľskej činnosti podľa § 34 ods.10.". Odôvodnenie: Súčasné znenie zákona o pobyte cudzincov neumožňuje pri podaní žiadosti o obnovenie prechodného pobytu na účel podnikania požadovať od štátneho príslušníka tretej krajiny podporné dokumenty, ktoré by deklarovali hodnovernosť podnikateľskej činnosti. 	Z	

A

	
MKSR	Čl. I bod 1 až 15,17,19,29,42,44,62,65 a 85
Odporúčame zosúladiť s bodom 38 prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.	O	N - Novelizácia poznámok pod čiarou nie je v rozpore s LPV a je žiaduca najmä z dôvodu, že po schválení novely bude v zbierke zákonov vyhlásené konsolidované znenie právneho predpisu, ktoré je právne záväzné, preto je vhodné uvádzať aktuálne poznámky pod čiarou.  	
MKSR	Čl. I bod 46
V bode 46 v § 45a : 1. V ods. 1 odporúčame uviesť vnútorný odkaz na príslušné ustanovenia zákona , ktoré nemusia byť splnené , a to všeobecne v úvodnej vete alebo osobitne v jednotlivých písmenách. Odôvodnenie: mali by byť jednoznačne ustanovené podmienky, ktoré nemusia byť splnené v prípade udelenia trvalého pobytu na päť rokov. 2. V ods. 2 odporúčame doplniť spôsob, akým preukazuje osoba skutočnosť, že nemá žiadnu štátnu príslušnosť. Odôvodnenie: zákon má jednoznačne určiť čo sa považuje za preukázanie skutočnosti, že osoba nemá žiadnu štátnu príslušnosť.	O	N – 1. Ide o zachovanie súčasného znenia. To, že nie je povedané, aké podmienky nemusia byť splnené, znamená, že nemusia byť splnené žiadne podmienky (bez splnenia podmienok). 2. Nie je možné určiť, akým konkrétnym dokladom má osoba preukázať, že nemá žiadnu štátnu príslušnosť. Jednotlivé štáty môžu vydávať rôzne doklady, ktoré preukazujú túto skutočnosť alebo nevydávajú žiadne doklady (doklady predložené cudzincom sa posudzujú individuálne).  	
MKSR	Čl. I bod 60
V bode 60 v § 61a ods. 7 odporúčame za slovo "podnikať" vložiť slová "na území Slovenskej republiky". Odôvodnenie: zosúladenie s dôvodovou správou.	O	N – Nakoľko zákon o pobyte cudzincov upravuje pobyt cudzincov iba na území SR, navrhovaná úprava nie je potrebná 	
MOSR	čl. I bodu 62
Pri demonštratívnom výpočte právnych predpisov odporúčame citovať aspoň dva právne predpisy. 	O	N – Ide o aktualizáciu súčasného znenia.	
MOSR	čl. I bodu 90
V § 115 ods. 15 odporúčame slová „odseku 13 alebo 14“ nahradiť slovami „odseku 13 alebo odseku 14“.	O	
A

MOSR	čl. I bodu 41
V § 36d ods. 1 úvodnej vete odporúčame slovo „§ 36a alebo 36c“ nahradiť slovami „§ 36a alebo § 36c“. V § 36d ods. 4 úvodnej vete odporúčame slová „odsekov 2 alebo 3“ nahradiť slovami „odseku 2 alebo odseku 3“. 	O	
A	
MOSR	nad rámec návrhu zákona
V čl. I žiadame za bod 96 vložiť nový bod 97, ktorý znie: „97. V § 125 ods. 6 sa slovo „desiatich“ nahrádza slovom „pätnástich“. Odôvodnenie Predĺženie lehoty na zaslanie vyjadrenia Vojenského spravodajstva policajnému útvaru k žiadosti o udelenie prechodného pobytu a žiadosti o udelenie trvalého pobytu cudzincov podľa § 125 ods. 6 žiadame z dôvodu nepostačujúcej desaťdňovej lehoty na vydanie kvalifikovaného stanoviska vzhľadom na značný počet prijímaných žiadostí. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z	

A

	
MOSR	čl. II
V úvodnej vete odporúčame vložiť slovo „zákona“ pred jednotlivé novely zákona č. 145/1995 Z. z. 	O	
A	
MPSVRSR	K tabuľke zhody k smernici 2016.801.EÚ k čl. 33
Odporúčame na strane 69 (citácia zákona č. 5/2004 Z. z. a citácia zákona č. 125/2006 Z. z.) slová „100 000 eur“ nahradiť slovami „200 000 eur“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	

A	
MPSVRSR	K doložke vybraných vplyvov
Odporúčame v analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu v tabuľke č. 3 Príjmy doplniť k príslušným stĺpcom r, r+1, r+2, r+3, roky ako v tabuľke č. 1 Vplyv na rozpočet verejnej správy. 	O	

A	
MPSVRSR	K čl. I bodu 37
Odporúčame v čl. I navrhované doplnenie § 34 ods. 3 písm. d) rozdeliť na dva body - piaty a šiesty bod a v nich upraviť osobitne spojenie s § 25 ods. 1 písm. d) a osobitne spojenie s § 25 ods. 1 písm. h). Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka; z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti textu považujeme za vhodnejšie rozdeliť úpravu na dve samostatné ustanovenia. 	O	ČA – ustanovenie bolo preformulované.	
MPSVRSR	K čl. I bodu 27
Odporúčame v čl. I bode 27 navrhovanom § 32 ods. 2 písm. e) treťom bode nad slovo „službe“ umiestniť odkaz a v poznámke pod čiarou uviesť citáciu právneho predpisu, v ktorom je bližšie definovaný pojem „Európska dobrovoľnícka služba“, pokiaľ takáto legálna definícia existuje. Odporúčame navrhované doplnenie § 32 ods. 2 písm. e) rozdeliť na dva body - tretí a štvrtý bod a v nich upraviť osobitne spojenie s § 25 ods. 1 písm. d) a osobitne spojenie s § 25 ods. 1 písm. h). Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka; z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti textu považujeme za vhodnejšie rozdeliť úpravu na dve samostatné ustanovenia. 	O	ČA – Európska dobrovoľnícka služba nie je definovaná v žiadnom právnom predpise.	
MPSVRSR	K čl. I bodu 41
Odporúčame v čl. I bode 41 navrhovanom znení § 36a až 36d vykonať nasledovné úpravy: • doplniť subjekt zákonnej podmienky, prípadne subjekt, ktorého cestovný doklad sa predkladá – ide napr. o znenie § 36a ods. 1 písm. d), § 36a ods. 2 písm. c), § 36b ods. 2 písm. c) a d), • v § 36a ods. 3 písm. b) navrhovaný zákonný dôvod formulovať opisne (obdobne ako v ostatných prípadoch), nie pomocou vnútorného odkazu, • slová „vydaný niektorým z členských štátov“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „vydaný členským štátom“ v príslušnom tvare, • znenie § 36b ods. 3 písm. d) upraviť obdobne ako znenie § 36c ods. 3 písm. c). • Okrem uvedeného poukazujeme na zásadne odlišnú úpravu limitov pre finančné zabezpečenie pobytu a nákladov na vycestovanie podľa navrhovanej úpravy v porovnaní so sumou finančných prostriedkov na pokrytie nákladov spojených s pobytom štátneho príslušníka tretej krajiny na území v Slovenskej republike podľa § 6 ods. 3 zákona 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov, resp. podľa príslušného vykonávacieho právneho predpisu (vyhláška č. 499/2011 Z. z.). Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	ČA – Finančné zabezpečenie pobytu bolo upravené, ostané úpravy nepovažujeme za potrebné.	
MPSVRSR	K čl. I bodu 66
Odporúčame v čl. I bode 66 navrhovanom § 77 ods. 3 písm. a) doplniť subjekt, o ktorého zotrvanie na území Slovenskej republiky ide. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	N – Subjekt je uvedený práve v § 61a. Navrhované ustanovenie rieši, kedy policajný útvar nezačne konať vo veci administratívneho vyhostenia.	
MPSVRSR	K čl. I bodu 71
Odporúčame v čl. I bode 71 vypustiť slová „o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý“. Odôvodnenie: Ide o nadbytočný text. 	O	
A	
MPSVRSR	K čl. I bodu 29
Odporúčame v čl. I vypustiť novelizačný bod 29. Odôvodnenie: Potreba navrhovanej aktualizácie poznámky pod čiarou nie je zrejmá. 	O	
A	
MPSVRSR	K čl. I 
Odporúčame v čl. I za novelizačný bod 19 vložiť nový novelizačný bod 20, ktorý znie: „20. Poznámka pod čiarou k odkazu 50 znie: „ 50) § 22 ods. 10 zákona č. 5/2004 Z. z. v znení zákona č. 82/2017 Z. z.“.“. Nasledujúce novelizačné body sa prečíslujú. Odôvodnenie: Zosúladenie so znením zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O	

A	
MPSVRSR	K čl. IV bodu 10
Odporúčame v čl. IV bode 10 navrhovanom § 72ad doterajší text označiť ako odsek 1 a doplniť odsek 2, ktorý znie: „(2) Pri zamestnávaní štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 23a ods. 1 písm. u) v znení účinnom do 30. apríla 2018, ktorého zamestnávateľ zamestnával k 30. aprílu 2018 a ktorého zamestnanie trvá aj po 30. apríli 2018, sa postupuje podľa predpisov účinných do 30. apríla 2018.“. Odôvodnenie: V nadväznosti na vypustenie písmena u) v § 23a ods. 1 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti sa navrhuje, aby sa zamestnanie štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý bude k 30. aprílu 2018 zamestnávaný na určené obdobie na účel zvýšenia jeho kvalifikácie [§ 23a ods. 1 písm. u)], dokončilo v režime podľa doterajšieho právneho stavu. Teda na zamestnávanie tohto štátneho príslušníka tretej krajiny sa nebude vyžadovať potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta ani povolenie na zamestnanie. 	O	

A	
MPSVRSR	K čl. IV bodu 10
Odporúčame v čl. IV bode 10 slová „Konania začaté pred 1. májom 2018, ktoré neboli právoplatne ukončené, sa dokončia“ nahradiť slovami „Konanie začaté pred 1. májom 2018, ktoré nebolo právoplatne ukončené, sa dokončí“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka; zjednotenie jazykovej úpravy s § 72t ods. 1 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti. 	O	

A	
MPSVRSR	K čl. IV bodu 8
Odporúčame v čl. IV bode 8 za slová „ods. 1“ vložiť slová „písm. a)“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	
A	
MPSVRSR	K čl. IV bodu 9
Odporúčame v čl. IV bode 9 za slová „§ 23b do“ vložiť slovo „výšky“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	N - Navrhované doplnenie je nadbytočné.

MPSVRSR	K čl. IV
Odporúčame v čl. IV za štvrtý novelizačný bod vložiť nový piaty novelizačný bod, ktorý znie: „5. Poznámky pod čiarou k odkazom 28d, 28e a 28f znejú: „28d) § 58 ods. 1 písm. c) a § 59 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov. 28e) § 58 ods. 1 písm. b) zákona č. 404/2011 Z. z. v znení zákona č. .../2018 Z. z. 28f) § 58 ods. 2 zákona č. 404/2011 Z. z. v znení zákona č. .../2018 Z. z.“.“. Nasledujúce novelizačné body sa prečíslujú. Odôvodnenie: Aktualizácia citácií v poznámkach pod čiarou sa navrhuje v nadväznosti na zmeny v čl. I. 	O	
A

	
MPSVRSR	K tabuľke zhody k smernici 2016.801.EÚ k čl. 7 ods. 1 písm. e)
Upozorňujeme, že na strane 17 (citácia zákona č. 172/2005 Z. z.) je v poznámke pod čiarou k odkazu 35d uvedený neaktuálny právny predpis. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	N - V tabuľke zhody je platné znenie  zákona č. 172/2005 Z. z. 
	
MSSR	K čl. I bodu č. 94 (§120 ods. 6) 
Navrhovanou úpravou predkladateľ zásadným spôsobom zbavuje cudzinca možnosti slobodne si zvoliť zástupcu v konaní, a to bez uvedenia relevantného dôvodu, čím dochádza k zásahu do práva cudzinca dať sa v konaní zastúpiť. Nie je zrejmé (ani z vecného odôvodnenia dôvodovej správy, nakoľko len odkaz na špecifiká procesu a výsledky aplikačnej praxe nemožno bez ďalšieho považovať za vecné odôvodnenie navrhovanej právnej úpravy; rovnako nie je zrejmé, akým spôsobom táto nová úprava má napomôcť v boji proti trestnej činnosti súvisiacej s nelegálnou migráciou, príp. v čom konkrétne vidí predkladateľ zásah do riadneho výkonu činnosti policajného útvaru vyvolaný práve súčasnou úpravou zastúpenia cudzinca) prečo sa takýmto zásadným spôsobom má obmedziť substitučné zastúpenie, resp. zastúpenie cudzinca. Nevidíme žiaden relevantný dôvod, prečo by cudzinec nemohol byť zastúpený aj osobou, ktorá bola odsúdená za úmyselný trestný čin, resp. nie je zrejmé, čo predkladateľ uvedenou zmenou sleduje. Vo vzťahu k obmedzeniu substitučného splnomocnenia sme toho názoru, že zvolenému zástupcovi nemožno upierať právo nechať sa zastúpiť inou, ním poverenou osobou. V prípade advokáta je navrhované znenie v rozpore so zákonom č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, ktoré podrobne upravuje zastúpenie advokáta, pričom nevidíme žiadny relevantný dôvod vybočovať z tejto právnej úpravy. Vzhľadom na uvedené navrhujeme predkladateľovi navrhovaný text vypustiť.	O	ČA – ustanovenie bolo upravené s tým, že z návrhu bola vypustená časť týkajúca sa advokátov a v prípade iných zástupcov sa bezúhonnosť bude skúmať vo vzťahu k vybraným trestným činom, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť s nelegálnou migráciou, ako napr. trestný čin prevádzačstva. 	
MSSR	K čl. I bodu 33 [§33 ods. 6 písm. n)]
Navrhovanou zmenou má dôjsť k rozšíreniu dôvodov na zamietnutie žiadosti o udelenie prechodného pobytu o. i. aj na účel § 25 ods. 1 písm. h) – dobrovoľnícka činnosť, a to v prípade osôb v čase podania žiadosti mladších ako 15 rokov alebo starších ako 30 rokov. Zavedenie hornej hranice vekového limitu v predloženom návrhu zákona považujeme za neprimerané a nesystémové, nakoľko horná hranica pre dobrovoľnícku činnosť nie je ustanovená ani zákonom č. 406/2011 Z. z. o dobrovoľníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Horná hranica 30 rokov je síce zavedená pri mládežníckych dobrovoľníkoch podľa zákona 282/2008 o podpore práce s mládežou a o zmene a doplnení zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, avšak podľa ustanovení zákona č. 406/2011 Z. z. môžu dobrovoľnícku činnosť vykonávať aj osoby staršie ako 30 rokov. Zbaviť tieto osoby možnosti získať prechodný pobyt by znamenalo de facto zbaviť tieto osoby možnosti vykonávať dobrovoľnícku činnosť na území Slovenskej republiky. Okrem uvedeného je nutné poukázať aj na tú skutočnosť, že navrhovaná právna úprava nie je dostatočným spôsobom odôvodnená, nakoľko podľa nášho názoru len odkaz na transpozíciu smernice 2016/801/EÚ v tomto prípade nepostačuje pre naplnenie vecného odôvodnenia osobitnej časti dôvodovej správy v zmysle legislatívnych pravidiel. Vzhľadom na uvedené odporúčame vypustiť hornú vekovú hranicu uvedenú v normatívnom texte a dopracovať osobitnú časť dôvodovej správy v naznačenom smere. 	O	

A	
MSSR	Nad rámec návrhu zákona
Navrhujeme predkladateľovi upraviť aj poznámku pod čiarou k odkazu 88. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	
A	
MSSR	K čl. I bodu 98
Odporúčame predkladateľovi slová „zmluva neustanovuje inak. 101)“ nahradiť slovami „zmluva101) alebo osobitný predpis101a) neustanovuje inak.“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	

A
	
MSSR	K čl. I bodu 30
Odporúčame predkladateľovi zvoliť vhodnejšiu legislatívnu techniku, a to tak, aby novelizačný bod 30 znel nasledujúco: „30. V § 32 ods. 5 písm. j) sa za slová „potvrdením o stáži,“ vkladajú tieto slová: „ktorá obsahuje opis programu odbornej prípravy vrátane vzdelávacieho cieľa, dĺžku trvania odbornej prípravy, podmienky umiestnenia a dohľadu v rámci stáže, pracovný čas stáže a právny vzťah medzi stážistom a prijímajúcou organizáciou,“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	

A	
MSSR	K čl. I bodu 27
Slová „písm. d)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa § 25 ods. 1 písm. d)“, pretože z navrhovanej formulácie nie je dostatočne zrejmé, k čomu sa vnútorný odkaz na písm. d) viaže. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	

A
	
MSSR	K čl. I bodu 38
Slová „počas udeleného prechodného pobytu podľa § 24 ods. 1 písm. b)“ odporúčame nahradiť slovami „počas prechodného pobytu udeleného podľa § 24 ods. 1 písm. b)“. Odôvodnenie: Formulačná pripomienka. 	O	
A	
MSSR	K čl. I bodu 90 
V § 115 ods. 15 odporúčame slová „odseku 13 alebo 14“ nahradiť slovami “odseku 13 alebo odseku 14“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade s bodom 55 Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O	
A	
MSSR	K čl. I bodu 41
V § 36b ods. 1 písm. b) odporúčame za slovo „mobilitu“ doplniť čiarku. V § 36b ods. 2 písm. a) odporúčame slovo „Únie“ nahradiť slovom „únie“ alebo vypustiť slovo „Európskej“. V tejto súvislosti upozorňujeme predkladateľa, že v texte zákona nie je jednotne používané slovné spojenie „Európska únia“ vo všetkých gramatických tvaroch, nakoľko napríklad v § 2, 25, 32 je používané slovné spojenie „Európska únia“ a napríklad v § 2 ods. 3 až 5, § 7 je používané výlučne slovo „Únia“. Preto navrhujeme uvedené zjednotiť v celom texte zákona napríklad zavedením legislatívnej skratky, ktorú je potrebné následne dôsledne používať. V § 36b ods. 2 písm. a) odporúčame na konci znenia písmena a) doplniť čiarku. Rovnaká pripomienka platí aj § 36b ods. 3 písm. a) a b). V úvodnej vete § 36d ods. 1 odporúčame slová „§ 36a alebo 36c“ nahradiť slovami „§ 36a alebo § 36c“. V § 36d ods. 1 písm. a) odporúčame umiestniť odkaz 59 za interpunkčné znamienko. To rovnako platí aj pre čl. I bod 45 (odkaz 9), čl. I bod 60 (§ 61a ods. 1 písm. h) – odkaz 85), čl. I bod 69 (§ 79 ods. 1), čl. I bod 70 (§ 79 ods. 3), čl. I bod 24 (odkaz 9), čl. III (§ 91 ods. 4). V § 36d ods. 2 písm. c) odporúčame na konci znenia písmena c) doplniť čiarku. V úvodnej vete § 36d ods. 4 odporúčame slová „odsekov 2 alebo 3“ nahradiť slovami „odseku 2 alebo odseku 3“. Odôvodnenie: Legislatívno-technické pripomienky. 	O	ČA - Pojem „Únia“ je používaný v súlade so zavedenou definíciou v § 2 ods. 3, podľa ktorej „Občanom Únie je každý, kto nie je štátnym občanom Slovenskej republiky a je štátnym občanom niektorého členského štátu“, pričom definícia členského štátu zahŕňa aj štáty EHP a Švajčiarsko. V ostatných ustanoveniach sa používa slovné spojenie „Európska únia“. 

	
MSSR	K čl. II
V úvodnej vete novelizačného článku II pri označení jednotlivých noviel zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch odporúčame pred číselné označenie každej novely vložiť slovo „zákona“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	
A	
MSSR	K čl. III
V úvodnej vete novelizačného článku III odporúčame slová „zákona č. 91/2016 Z. z. a“ nahradiť slovami zákona č. 91/2016 Z. z.,“, pri označení noviel zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, konkrétne zákonov č. 292/2016 Z. z., č. 298/2016 Z. z., č. 299/2016 Z. z., č. 386/2016 Z. z. a č. 2/2017 Z. z. odporúčame slovo „zákon“ nahradiť slovom „zákona“ a pri označení novely č. 315/2016 Z. z. odporúčame slovo „zákon“ nahradiť sovami „zákona č.“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	

A	
MSSR	K čl. 46 (§ 45a)
Vo vzťahu k navrhovanej právnej úprave navrhujeme predkladateľovi upraviť spôsob podania žiadosti o udelenie trvalého pobytu na päť rokov, príp. opakovanej žiadosti (napríklad vnútorným odkazom), nakoľko z novej právnej úpravy nie je zrejmé, akým spôsobom a postupom sa má žiadateľ o udelenie, prípadne opakované udelenie, trvalého pobytu riadiť, t. j. či má podať žiadosť o udelenie trvalého pobytu na päť rokov, prípadne o jeho opakované udelenie, podľa ustanovenia § 44 a 45 zákona alebo podľa ustanovenia § 47 zákona. 	O	N - Ide o zachovanie súčasného znenia. To, že nie je povedané, aké podmienky nemusia byť splnené, znamená, že nemusia byť splnené žiadne podmienky (bez splnenia podmienok).	
MŠVVaŠSR	K čl. I bod 41 § 36b
Odporúčame § 36b ods. 2 písm. a) doplniť o programy schválené vládou Slovenskej republiky (napr. Národný štipendijný program). 	O	
A	
MŠVVaŠSR	Všeobecne
Odporúčame MV SR zváženie doplnenia možnosti flexibilne určovať príslušnosť policajného útvaru na konanie o pobyte v § 125 z dôvodu nárazového zvyšovania počtu žiadostí v určitých obdobiach roka(napr. začiatok školského roku), aby nedochádzalo k neúmernému predlžovaniu čakania na podanie žiadosti o udelenie alebo obnovenie pobytu.	O	

A	
MŠVVaŠSR	K čl. I bod 99
Odporúčame upraviť znenie úvodnej vety vzhľadom na existenciu § 131e nasledovne: „Za §131e sa vkladá §131f, ktorý vrátane nadpisu znie:“	O	

A	
MŠVVaŠSR	K čl. I bod 41 § 36c
Odporúčame úvodnú vetu k § 36c ods. 1 zosúladiť s úvodnou vetou k § 36b ods. 1 z dôvodu zjednotenia legislatívnej techniky a doplniť prvý odsek písmenom f), s nasledujúcim znením: „f) uplynula lehota podľa odseku 3“, vzhľadom na ustanovenú lehotu na vznesenie námietok Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky. 	O	N – Ide o transpozíciu príslušných článkov smernice.	
MŠVVaŠSR	K tabuľke zhody k smernici 2016.801
Odporúčame v tabuľke zhody pri - čl. 8 ods. 2 doplniť § 26b ods. 6, ktorý upravuje zánik zodpovednosti prijímajúcej organizácie za náklady na pobyt a možné náklady súvisiace s vyhostením nasledovne: „e) vyhlásenie o zodpovednosti prijímajúcej organizácie za náklady na pobyt a možné náklady súvisiace s vyhostením uhradené štátom podľa osobitného predpisu, 35c) ak sa preukáže, že cudzinec sa zdržuje na území Slovenskej republiky nelegálne,“, - čl. 10 ods. 4 doplniť pri § 26b ods. 3 do časti „text“ znenie písmen a) a b), - čl. 10 ods. 6 slová „O: 12“ nahradiť slovami „O:4“ z dôvodu správneho označenia odseku 4, upravujúceho povinnosť informovať i každej udalosti spôsobilej zabrániť výkonu dohody o hosťovaní, - čl. 12 v časti „článok“ pri § 148 slová „O:4“ nahradiť slovami „O:4 a 5“, - čl. 14 ods. 1 písm. a) pri § 12 ods. 5 doplniť poznámky pod čiarou k odkazom 10 a 11, - čl. 22 ods. 1 v časti „článok“ pri § 144 a 146 špecifikovať, že ide o písmeno a); to platí aj pre čl. 22 ods. 3, - čl. 23 upraviť spôsob transpozície na dobrovoľný, - čl. 33 v časti „článok“ doplniť označenie odsekov 10 a 12. 	O	ČA - Pripomienka bola akceptovaná, tabuľka zhody bola doplnená v zmysle pripomienky. K  čl. 23 bol upravený spôsob transpozície na dobrovoľný len vo vzťahu k druhej vete príslušného článku. Prvá veta Transpozícia prvej vety „Výskumní pracovníci môžu v súlade s vnútroštátnym právom okrem výskumnej činnosti aj vyučovať.“  Predstavuje pre členský štát bežnú transpozíciu.

	
MŠVVaŠSR	K čl. I bod 41
V § 36a ods. 2 písm. d), § 36b ods. 2 písm. e), § 36c ods. 2 písm. e) 36d ods. 2 písm. d) odporúčame za slovo „o“ vložiť slovo „predpokladanom“. Odôvodnenie: Vzhľadom na ta, že mobilita môže skončiť aj predčasne a v nadväznosti na maximálne trvanie prechodného pobytu 360 preukazované súhrnom dĺžok všetkých predchádzajúcich pobytov máme za to, že príslušný subjekt môže zaslať iba informáciu o predpokladanom začiatku a ukončení mobility. 	O	N – Ide o transpozíciu príslušných článkov smernice. Hostiteľský subjekt musí vedieť presne, kedy štátny príslušník tretej krajiny uskutoční mobilitu. 	
MŠVVaŠSR	K čl. I bod 41 § 36d
V § 36d ods. 1 úvodnej vete odporúčame slová „§ 36a alebo 36c“ nahradiť slovami „§ 36a alebo § 36c“,v § 36d ods. 3 písm. a) za slovo „krajiny“ vložiť slová „podľa odseku 1 k štátnemu príslušníkovi tretej krajiny“ vzhľadom na to, že terajšie znenie odkazuje priamo na § 36c, ktorý ale nerieši preukazovanie rodinného vzťahu, § 36d ods. 4 úvodnej vete odporúčame slová „odsekov 2 alebo 3“ nahradiť slovami „odseku 2 alebo odseku 3“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	ČA – Druhá pripomienka neakceptovaná, navrhnuté znenie považujeme za dostatočne zrozumiteľné.	
MŠVVaŠSR	K čl. I bod 90 
V odseku 15 odporúčame slová „odseku 13 alebo 14“ nahradiť slovami „odseku 13 alebo odseku 14“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O	
A	
MŠVVaŠSR	Všeobecne
Z dôvodu zefektívnenia návratovej politiky SR odporúčame MV SR zapracovanie odporúčania Komisie EÚ z 7. 3. 2017 týkajúce sa zaistenia účinnejších návratov pri vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES do ustanovení zákona č.404/2011 Z. z.	O	

A	
MŠVVaŠSR	K čl. I bod 41 § 36b a § 36c
Z navrhovaného znenia vyplýva, že nebude možné, aby náklady na vycestovanie späť do členského štátu preukázal študent a poskytovanie životných nákladov počas mobility univerzita, teda všetko buď hradí študent alebo univerzita. Odporúčame príslušné ustanovenie preformulovať vzhľadom na aplikačnú prax, kde sa štipendiá dávajú na pobyt, ale náklady vycestovanie späť do členského štátu si hradí študent.	O	N – Ide o transpozíciu príslušných článkov smernice.	
MZVaEZSR	čl. I § 115 ods. 4 nad rámec návrhu zákona
Odporúčame zapracovať do § 115 ods. 4 povinnosť jazykovej školy oznamovať ministerstvu vnútra nenastúpenie, začatie, prerušenie, vylúčenie, zanechanie alebo skončenie štúdia, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému bolo udelené národné vízum podľa § 15 ods. 1 písm. b) zákona. Odôvodnenie: Uvedená povinnosť sa navrhuje do zákona z dôvodu potrieb aplikačnej praxe.	O	

A	
MZVaEZSR	čl. I bodu 27
Slová "bod 3" a "bod 4" odporúčame nahradiť slovami "tretí bod" a "štvrtý bod".	O	
A	
MZVaEZSR	čl. I § 15 nad rámec návrhu zákona
V § 15 ods. 1 písm. b) odporúčame slová "je starší ako 15 rokov" nahradiť slovami "je v čase podania žiadosti starší ako 15 rokov a mladší ako 30 rokov". Odôvodnenie: Na základe negatívnych skúseností z aplikačnej praxe so zneužívaním udeľovaných prechodných pobytov za účelom štúdia na jazykových školách, keď boli na jazykové školy prijímaní i uchádzači o jazykové vzdelávanie vo veku 50 a viac rokov, navrhujeme upraviť vek študentov na jazykových školách obdobne ako sa upravuje vek v § 25 ods. 1 písm. h), týkajúci sa žiadateľov o prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti - dobrovoľnícka činnosť. 	O	N – Obmedzenie veku pri dobrovoľníckej činnosti umožňuje príslušné ustanovenie smernice. Na základe pripomienok iných subjektov však nebude stanovená horná veková hranica ani pri dobrovoľníkoch.  	
MZVaEZSR	čl. I bodu 41
V § 36d ods. 2 písm. c) odporúčame na konci dať buď čiarku alebo slovo "a". V odseku 4 úvodnej vete odporúčame slová "podľa odsekov 2 alebo 3" nahradiť slovami "podľa odseku 2 alebo odseku 3".	O	
A	
MZVaEZSR	Doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom EÚ
V bode 4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii písmene a) lehota na prebratie smernice alebo lehota na implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia odporúčame slová "do 23.mája 2016" nahradiť slovami "do 23. mája 2018".	O	

A	
MZVaEZSR	čl. II
V úvodnej vete odporúčame za slovo "v znení" vložiť slovo "zákona" a slovo "zákona" vložiť pred každé nasledujúce číslo zákona.	O	
A	
NBS	k predkladacej správe
A. K predkladacej správe V druhom odseku odporúčame smernicu (EÚ) 2016/801 citovať podľa Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR v znení neskorších predpisov bodu 62.5. takto: „smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair (Ú. v. EÚ L 132, 21.5.2016)”. Rovnakú úpravu odporúčame urobiť aj v druhom odseku dôvodovej správy vo všeobecnej časti. 	O	

A	
NBS	B. K čl. I - návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 404.2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
B. K čl. I - návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 1. K bodu 1 V navrhovanej poznámke pod čiarou k odkazu 1 odporúčame za slovami „Rady (EÚ)“ vypustiť slovo „č.“ a na konci vety doplniť slová „v platnom znení“. 2. K bodu 24 V § 31 ods. 3 prvej vete odporúčame slovo „predpise 9),“ nahradiť slovom „predpise, 9)“. Rovnakú úpravu odporúčame urobiť aj v bode 45. 3. K bodu 41 V § 36b ods. 2 písm. a) odporúčame slová „Európska Únia“ nahradiť slovami „Európska únia“, a na konci vložiť čiarku. Rovnakú úpravu odporúčame urobiť aj v § 36b ods. 3 písm. b). 4. K bodu 60 V § 61a ods. 7 odporúčame na konci doplniť slová „ na území Slovenskej republiky“. 5. K bodu 90 V § 115 ods. 15 odporúčame slová „odseku 13 alebo 14“ nahradiť slovami „odseku 13 alebo odseku 14“. 6. K bodu 99 V úvodnej vete odporúčame slová „§ 131d“ nahradiť slovami „§ 131e“, vypustiť slovo „nový”, slová „§ 131e“ nahradiť slovami „§ 131f“ a súčasne slová „§ 131e“ nad nadpisom nahradiť slovami „§ 131f“, nakoľko § 131e už v doteraz platnom zákone existuje. 	O	ČA – Bod 4 neakceptujeme. Nakoľko zákon o pobyte cudzincov upravuje pobyt cudzincov iba na území SR, navrhovaná úprava nie je potrebná.

	
NBS	k čl. II
C. K čl. II – návrhu zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov 1. V čl. II v úvodnej vete odporúčame za slovo „v znení” vložiť slovo „zákona” a pred jednotlivé novely zákona vložiť slová „zákona č.“ a na konci vypustiť slová „a dopĺňa“. 2. K bodu 2 V úvodnej vete odporúčame slová „deviaty bod“ nahradiť slovami „deviatom bode“ a v písmene a) slovo „Osoby“ napísať s malým „o“. 	O	

A

	
NBS	k čl. III
D. K čl. III- návrhu zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 1. V úvodnej vete odporúčame slová „zákona č. 91/2016 Z. z. a“ nahradiť slovami „zákona č. 91/2016 Z. z.,“, pri označení ďalších noviel zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, konkrétne zákonov č. 292/2016 Z. z., č. 298/2016 Z. z., č. 299/2016 Z. z., č. 386/2016 Z. z. a č. 2/2017 Z. z. odporúčame slovo „zákon“ nahradiť slovom „zákona“ a pri označení novely č. 315/2016 Z. z. odporúčame slovo „zákon“ nahradiť slovami „zákona č.“. Súčasne je potrebné aktualizovať úvodnú vetu, vzhľadom na dve novely zákona o bankách, ktoré už boli schválené v Národnej rade Slovenskej republiky (v súčasnosti na podpise u pána prezidenta), číslo parlamentnej tlače 647 a 649. 2. V predmetnom ustanovení navrhujeme za slová „Policajného zboru“ vložiť slová „v rozsahu potrebnom“. Zároveň navrhujeme doplniť aj odkaz a poznámku pod čiarou k odkazu v súvislosti s dopĺňaným textom, obdobne, ako je to už upravené v platnom zákone. 3. V súvislosti s odôvodnením uvedeným v ôsmom odseku všeobecnej časti dôvodovej správy a v osobitnej časti dôvodovej správy k čl. III (zákon o bankách) si dovoľujeme upozorniť, že predmetom správy podľa § 91 ods. 4 v spojení s odsekom 1 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sú aj budú len skutočnosti, ktoré sú predmetom bankového tajomstva, a to najmä informácie o obchodoch, stavoch na účtoch a stavoch vkladov. Tieto pripomienky (1 až 3) sú zásadné. Odôvodnenie: Legislatívne vyprecizovanie a vecné zosúladenie s platným zákonom o bankách. 	Z	

A	
NBS	k čl. IV
E. K čl. IV – návrhu zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov K bodu 8 V navrhovanom ustanovení odporúčame za slová „ods. 1“ vložiť slová „písm. a)“. 	O	

A
	
NBS	k čl. V
F. K čl. V – návrhu zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov V úvodnej vete odporúčame za slová „zákona č. 194/2014 Z. z.“ vložiť slová „a zákona č. 243/2017 Z. z.“. 	O	

A	
NBS	k dôvodovej správe
G. K dôvodovej správe V celom návrhu dôvodovej správy odporúčame dôsledne používať zavedenú legislatívnu skratku „(ďalej len „smernica“.) 	O	
A	
NBS	doložka zlučiteľnosti
H. K doložke zlučiteľnosti s návrhom právneho predpisu s právom Európskej únie 1. V názve doložky zlučiteľnosti odporúčame slová „zlučiteľnosti právneho predpisu“ nahradiť slovami „zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu“. 2. V bode 1. odporúčame za slovo „Predkladateľ“ vložiť slovo „návrhu“. 3. V bode 3. písm. a) doložky zlučiteľnosti odporúčame doplniť publikačný zdroj Zmluvy o fungovaní Európskej únie takto: „Zmluva o fungovaní Európskej únie (Hlava V Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia, Kapitola 2 politiky vzťahujúce sa na hraničné kontroly, azyl a prisťahovalectvo, najmä čl. 79 ods. 2, ktorý upravuje aj „podmienky vstupu a pobytu, ako aj normy týkajúce sa udeľovania dlhodobých víz a povolení na dlhodobý pobyt členskými štátmi vrátane tých, ktoré sú udeľované na účely zlúčenia rodiny“, „vymedzenie práv štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v členskom štáte, vrátane podmienok, ktorými sa spravuje sloboda pohybu a pobytu v iných členských štátoch“ a „nelegálne prisťahovalectvo a neoprávnený pobyt vrátane odsunu a repatriácie osôb, ktoré sa zdržiavajú na území štátu neoprávnene“) (Konsolidované znenie) (Ú. v. EÚ C 202, 7.6.2016)”. 4. V bode 4. písm. d) doložky zlučiteľnosti odporúčame k informácii o právnych predpisoch, v ktorých je smernica 2008/115/ES úplne prebratá do slovenského právneho poriadku doplniť slová „zákone č. 495/2013 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony“. 	O	ČA - Doložka zlučiteľnosti bola upravená v zmysle odporúčaní č. 1 – 3.  Odporúčanie 4 nebolo akceptované, nakoľko uvedeným zákonom č. 495/2013 Z. z. boli transponované ustanovenia smernice  2008/115/ES do zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov, ktorý je doložke zlučiteľnosti uvedený v platnom znení. 
	
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
1. Do bodu 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti, sekundárnom práve (prijatom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - po 30. novembri 2009) 1. legislatívne akty žiadame doplniť: - Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/98/EÚ z 13. decembra 2011 o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte (Ú. v. EÚ L 343, 23.12.2011).“.	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2014.66.EÚ:
1. Pri preukazovaní transpozície čl. 21 ods. 5 smernice žiadame vyplniť stĺpec 7 tabuľky zhody. 	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
1. Do bodu 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti, sekundárnom práve (prijatom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - po 30. novembri 2009) 1. legislatívne akty žiadame doplniť: - Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1191 zo 6. júla 2016 o podporovaní voľného pohybu občanov prostredníctvom zjednodušenia požiadaviek na predkladanie určitých verejných listín v Európskej únii a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 (Ú. v. EÚ L 200, 26.7.2016).	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
1. Do bodu 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti, sekundárnom práve (prijatom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - po 30. novembri 2009) 1. legislatívne akty žiadame doplniť: - Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013).	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
1. Do bodu 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti, sekundárnom práve (prijatom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - po 30. novembri 2009) 1. legislatívne akty žiadame doplniť: - Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/36/EÚ z 26. februára 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účel zamestnania ako sezónni pracovníci (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014).	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
1. Do bodu 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti, sekundárnom práve (prijatom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - po 30. novembri 2009) 1. legislatívne akty žiadame doplniť: „- Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (kodifikované znenie) (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016) v platnom znení. 	O	
A	
OAPSVLÚVSR	Nad rámec návrhu zákona:
1. Upozorňujeme predkladateľa, že v texte zákona č. 404/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov je pojem „Európska únia“ a pojem „Únia“ používaný nejednotne. Preto navrhujeme uvedené pojmy v celom texte zákona zjednotiť a legislatívnu skratku „Únia“ najprv zaviesť v zmysle bodu 9.1. a nasl. prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.	O	N - Pojem „Únia“ je používaný v súlade so zavedenou definíciou v § 2 ods. 3, podľa ktorej „Občanom Únie je každý, kto nie je štátnym občanom Slovenskej republiky a je štátnym občanom niektorého členského štátu“, pričom definícia členského štátu zahŕňa aj štáty EHP a Švajčiarsko. V ostatných ustanoveniach sa používa slovné spojenie „Európska únia“. 	
OAPSVLÚVSR	K čl. I poznámky pod čiarou:
1. V poznámke pod čiarou k odkazu 1 žiadame pri citovaní nariadenia (EÚ) 2016/399 v platnom znení: - doplniť dodatok „v platnom znení“, keďže v zmysle bodu 62.6. Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR „Ak má právne záväzný akt Európskej únie jednu novelizáciu alebo viacero novelizácií, uvádza sa s dodatkom „...v platnom znení“. Uvedená pripomienka platí pre celý predkladaný materiál.	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K čl. I poznámky pod čiarou:
1. V poznámke pod čiarou k odkazu 1 žiadame pri citovaní nariadenia (EÚ) 2016/399 v platnom znení: - uviesť publikačný zdroj nariadenia nasledovne: „(Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016)“,	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K čl. I poznámky pod čiarou:
1. V poznámke pod čiarou k odkazu 1 žiadame pri citovaní nariadenia (EÚ) 2016/399 v platnom znení: - vypustiť za slovom „(EÚ)“ písmeno „č.“. Uvedená pripomienka platí pre celý predkladaný materiál, 	O	
A

OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2004.81.ES:
1. V zmysle prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR „Ak sa v elektronickej databáze už tabuľka zhody k príslušnej smernici nachádza, predkladateľ vypracúva tabuľku zhody v písomnej forme len k článkom smernice, ktoré sa v návrhu právneho predpisu transponujú.“. Predložená tabuľka zhody návrhu právneho predpisu s právom EÚ je vypracovaná aj k článkom smernice, ktoré sa netransponujú. Žiadame predkladateľa prepracovať tabuľku zhody len k článkom smernice, ktoré sa v návrhu právneho predpisu transponujú. 	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
1. Žiadame do záhlavia tabuľky zhody doplniť návrh zákona.	O	N – Návrh zákona je v záhlaví tabuľky zhody uvedený ako posledný.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
10. Pri transpozícií čl. 3 ods. 23 smernice žiadame v stĺpci 3 tabuľky zhody zmeniť poznámku „n. a.“ na poznámku „N“ bežná transpozícia, čo znamená, že ustanovenie uvedené v smernici je povinné (záväzné) a musí sa transponovať do právneho poriadku Slovenskej republiky vo svojej podstate.	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
11. Žiadame náležite transponovať čl. 8 ods. 3 smernice a túto transpozíciu preukázať v tabuľke zhody.	O	ČA – Povinnosť zaplatiť správny poplatok za podanie žiadosti sa nevzťahuje na kategórie cudzincov, ktoré v zákone č. 145/1995 Z. z. nie sú uvedené. Táto skutočnosť bola doplnená do poznámky v tabuľke zhody.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
12. Žiadame náležite transponovať čl. 10 ods. 2 smernice a to najmä v časti, aby dohoda o hosťovaní obsahovala záväzok štátneho príslušníka tretej krajiny usilovať sa o ukončenie výskumnej činnosti a záväzok výskumnej organizácie byť hostiteľom štátneho príslušníka tretej krajiny na účely ukončenia výskumnej činnosti.	O	N – Tieto záväzky sú upravené priamo v zákone č. 172/2005 Z. z. v § 26b ods. 1.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
13. Pri preukazovaní transpozície čl. 10 ods. 4 smernice žiadame poznámku v stĺpci 3 zmeniť z „D“ na poznámku „N“.	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
14. Žiadame transponovať čl. 11 ods. 1 písm. b) a c), upozorňujeme, že nejde o „D“ – dobrovoľnú transpozíciu, ale o „N“ – bežnú transpozíciu, čo znamená, že ustanovenie uvedené v smernici je povinné (záväzné) a musí sa transponovať do právneho poriadku Slovenskej republiky vo svojej podstate.	O	N – Pre vysvetlenie doplnená tabuľka zhody.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
15. Pri preukazovaní transpozície čl. 11 ods. 1 písm. d) smernice žiadame poznámku v stĺpci 3 zmeniť z „D“ na poznámku „N“.	O	N – Pre vysvetlenie doplnená tabuľka zhody.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
16. Žiadame náležite transponovať čl. 11 ods. 3 smernice a túto transpozíciu preukázať v tabuľke zhody.	O	N – SR neschvaľuje inštitúcie vysokoškolského vzdelávania. Doplnené do tabuľky zhody.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
17. Žiadame náležite transponovať čl. 17 ods. 1 až 4, upozorňujeme, že ide o N – bežnú transpozíciu, čo znamená, že ustanovenie uvedené v smernici je povinné (záväzné) a musí sa transponovať do právneho poriadku Slovenskej republiky vo svojej podstate.	O	N – SR nevydáva doklad o pobyte pri uplatňovaní mobility štátnych príslušníkov tretích krajín na území SR ale akceptuje doklady o pobyte vydané inými členskými štátmi. 
V dokladoch vydávaných v SR sa uvádza   účel pobytu podľa § 73 zákona. Doklad sa vydáva vo formáte podľa Nariadenia Rady (ES) č. 1030/2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích štátov. Uvedenie odkazu na program alebo dohodu v doklade o pobyte nie je technicky možné.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
18. Žiadame transponovať čl. 20 ods. 1 písm. c) a ods. 3smernice. Upozorňujeme, že nejde o „D“ - dobrovoľnú transpozíciu, ale o „N“ – bežnú transpozíciu, čo znamená, že ustanovenie uvedené v smernici je povinné (záväzné) a musí sa transponovať do právneho poriadku Slovenskej republiky vo svojej podstate.	O	N – K odseku 1 písm. c) – SR neuplatňuje tento postup. Doplnené do tabuľky zhody.
K odseku 3 – Transponované do zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti do § 21b ods. 5. Doplnené do tabuľky zhody.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
19. Žiadame transpozíciu čl. 24 ods. 3 smernice preukázať tak, aby bolo z uvedeného zrejmé, že zárobková činnosť nesmie byť menej ako 15 hodín za týždeň alebo tomu zodpovedajúci počet dní alebo mesiacov za rok.	O	N – Transponované do zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti do § 23a ods. 1písm. e) a spresnené v tabuľke zhody.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2014.66.EÚ:
2. Pri transpozícií čl. 21 ods. 6, čl. 23 ods. 4 a 7 smernice žiadame, aby transpozícia prebehla úplne a nie iba čiastočne, ako sa uvádza v stĺpci 7 tabuľky. V prípade, že sa predkladateľ rozhodol netransponovať uvedené ustanovenia, tak nech ich netransponuje vôbec a nech je v zmysle toho upravená celá tabuľka zhody.	O	N – Vysvetlené na stretnutí. Dobrovoľná transpozícia umožňuje aj čiastočné prebratie ustanovenia.	
OAPSVLÚVSR	K čl. I poznámky pod čiarou:
2. V poznámke pod čiarou k odkazu 9 žiadame slovo „článok“ upraviť na „čl.“.	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
2. Žiadame náležite preukázať transpozíciu čl. 1 smernice.	O	A-	Doplnené do tabuľky zhody.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2004.81.ES:
2. Žiadame náležite preukázať transpozíciu čl. 7 ods. 1 smernice, a to tak, aby bolo z uvedeného zrejmé, že členský štát zaistí dotknutým príslušníkom tretích krajín aj prístup k pohotovostnej lekárskej službe. Rovnako žiadame preukázať transpozíciu smernice v časti: „Členské štáty budú venovať pozornosť osobitným potrebám najzraniteľnejších osôb a v prípade potreby a ak to stanovujú vnútroštátne zákony, zabezpečia aj psychologickú pomoc.“.	O	A – Doplnené do tabuľky zhody.	
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
2. Žiadame zmeniť v bode 4 písm. c) doložky informáciu o konaní začatom proti SR. Upozorňujeme, že kvôli nestihnutiu transpozičnej lehoty smernice 2014/36/EÚ začalo voči Slovenskej republike konanie o porušení čl. 258 až 260 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.	O	

A	
OAPSVLÚVSR	Nad rámec návrhu zákona:
2. Odporúčame predkladateľovi prepracovať § 66 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov. V práve Európskej únie (čl. 45 ZFEÚ a smernica 2004/38/ES v platnom znení) sa nepredpokladá možnosť podmieniť právo na pobyt uchádzačov o zamestnanie existenciou zdravotného poistenia počas obdobia hľadania si zamestnania v hostiteľskom štáte. Takáto požiadavka sa môže uplatniť na ekonomicky neaktívnych občanov EÚ, t. j. na občanov EÚ, ktorí sa nemôžu dovolávať čl. 45 ZFEÚ ako právneho základu pre svoj pobyt v hostiteľskom štáte.	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
20. Žiadame transpozíciu čl. 28 ods. 5 smernice preukázať tak, aby bolo z uvedeného zrejmé, že dané oznámenie zahŕňa platné povolenie vydané nie niektorým z členských štátov, ale povolenie vydané prvým členským štátom, ktoré sa vzťahuje na dĺžku mobility.	O	N – Vysvetlené na stretnutí; ustanovenie prebraté významovo, SR sa v tomto prípade chápe ako druhý členský štát, preto akýkoľvek iný členský štát bude prvý členský štát.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
21. Žiadame preukázať transpozíciu čl. 28 ods. 6 písm. c) smernice a to v časti, kedy môže druhý členský štát vyžadovať, aby sa spolu s oznámením zaslal aj dôkaz o tom, že výskumný pracovník má zdravotné poistenie pokrývajúceho všetky riziká, ktoré bežne zahŕňa poistenie štátnych príslušníkov dotknutého členského štátu, ako sa stanovuje v článku 7 ods. 1 písm. c) smernice.	O	A – Doplnené do tabuľky zhody.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
22. Žiadame náležite transponovať čl. 32 ods. 5 smernice a následne žiadame v stĺpci 3 tabuľky zhody zmeniť poznámku „n. a.“ na poznámku „N“ bežná transpozícia, čo znamená, že ustanovenie uvedené v smernici je povinné (záväzné) a musí sa transponovať do právneho poriadku Slovenskej republiky vo svojej podstate.	O	ČA – Poznámka bola zmenená a tabuľka zhody bola doplnená s tým, že lustrácie v Schengenskom informačnom systéme vyplývajú priamo z Kódexu schengenských hraníc.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
23. Žiadame náležite transponovať čl. 37 ods. 2 smernice a následne žiadame v stĺpci 3 tabuľky zhody zmeniť poznámku „n. a.“ na poznámku „N“ bežná transpozícia, čo znamená, že ustanovenie uvedené v smernici je povinné (záväzné) a musí sa transponovať do právneho poriadku Slovenskej republiky vo svojej podstate.	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
24. Pri preukazovaní transpozície čl. 40 ods. 1 smernice žiadame do stĺpca 6 doplniť znenie čl. I bodu 100 návrhu zákona.	O	
A

OAPSVLÚVSR	Nad rámec návrhu zákona:
3. Upozorňujeme, že predložený návrh zákona zasahuje aj do ustanovení, ktoré sú transpozičným opatrením: - k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/98/EÚ z 13. decembra 2011 o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte (Ú. v. EÚ L 343, 23.12.2011) – napr. čl. 2 písm. d), čl. 4 ods. 1 a 2 smernice, - k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013) – napr. čl. 8 ods. 3, čl. 9 ods. 2 a 4 smernice, - k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/36/EÚ z 26. februára 2014 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účel zamestnania ako sezónni pracovníci (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014) – napr. čl. 3 písm. g), čl. 12 ods. 3, čl. 15 ods. 1, 24 ods. 1, a preto je potrebné vypracovať tabuľky zhody k článkom smerníc, ktorých príslušné transpozičné opatrenia sa návrhom menia (príloha č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR). 	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
3. V prípade dobrovoľnej transpozície pri čl. 2 ods. 1 smernice („Členské štáty sa môžu tiež rozhodnúť...“) žiadame v stĺpci 7 uviesť namiesto „Č“ poznámku „n. a.“.	O	N - Vysvetlené na stretnutí. Dobrovoľná transpozícia umožňuje aj čiastočné prebratie ustanovenia.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2014.66.EÚ:
3. Žiadame transpozíciu čl. 21 ods. 6 smernice preukázať tak, aby bolo z uvedeného zrejmé, že o námietkach voči mobilite je potrebné informovať bezodkladne.	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2014.66.EÚ:
4. Pri preukazovaní transpozície čl. 23 ods. 7 smernice žiadame v stĺpci 6 uviesť aktuálny text návrhu zákona.	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
4. Žiadame náležite preukázať transpozíciu čl. 3 ods. 2 smernice, a to tak, aby bolo z uvedeného zrejmé, že sa jedná o osobu, ktorá má doktorandský titul alebo primeranú vysokoškolskú kvalifikáciu.	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
5. Pri transpozícií čl. 3 ods. 6 smernice žiadame, aby transpozícia prebehla úplne a nie iba čiastočne, ako sa uvádza v stĺpci 7 tabuľky. V prípade, že sa predkladateľ rozhodol netransponovať uvedené ustanovenia, tak nech ich netransponuje vôbec a nech je v zmysle toho upravená celá tabuľka zhody. Rovnakú pripomienku uplatňujeme aj pri preukazovaní čl. 3 ods. 7 smernice.	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2014.66.EÚ:
5. Žiadame náležite preukázať transpozíciu čl. 26 ods. 2 smernice.	O	
A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
6. Žiadame transpozíciu čl. 3 ods. 11 smernice preukázať v tabuľke zhody tak, aby bolo z uvedeného zrejmé, že ide o uznané verejné alebo súkromné zariadenie, ktoré sa zúčastňuje na výmennom programe žiakov alebo vzdelávacom projekte.	O	N – Tabuľka zhody bola upravená tak, aby bolo zrejmé, že toto ustanovenie neuplatňujeme.
	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
7. Žiadame transpozíciu čl. 3 ods. 13 smernice preukázať v tabuľke zhody tak, aby bolo z uvedeného zrejmé, že inštitúcia vysokoškolského vzdelávania ponúka uznané tituly vysokoškolského vzdelania alebo iné uznané kvalifikácie terciárneho stupňa.	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
8. Žiadame náležite transponovať čl. 3 ods. 18 a ods. 19 smernice a to v celom rozsahu, správne, v príslušnej forme, so zabezpečenou inštitucionálnou infraštruktúrou, s príslušnými sankciami a vo vzájomnej súvislosti.	O	N - V zmysle čl. 288 Zmluvy o fungovaní Európskej únie smernica je záväzná pre každý členský štát, ktorému je určená, a to vzhľadom na výsledok, ktorý sa má dosiahnuť, pričom sa voľba foriem a metód ponecháva vnútroštátnym orgánom. Pojmy „prvý členský štát“ a „druhý členský štát“ sú svojím významom pretransformované v jednotlivých ustanoveniach. Pojmy nie je možné použiť v konkrétnych ustanoveniach, ale sú v nich obsiahnuté významovo. V niektorých prípadoch SR vystupuje ako prvý členský štát a v niektorých zasa druhý členský štát. Definícia týchto konkrétnych pojmov v zákone by mohla pôsobiť zmätočne.	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2016.801:
9. Žiadame náležite transponovať čl. 3 ods. 20 smernice a to v celom rozsahu, správne, v príslušnej forme, so zabezpečenou inštitucionálnou infraštruktúrou, s príslušnými sankciami a vo vzájomnej súvislosti. Nie je postačujúce, ako uvádza predkladateľ v stĺpci 8, že v aplikačnej praxi je pojem vykladaný v zmysle smernice, je nutné, aby uvedený pojem mal aj legislatívnu oporu.	O	N – Ustanovenia, ktoré obsahujú rôzne programy (vrátane programov Únie) sú aj v iných zákonoch bez akejkoľvek definície. Máme za to, že konkrétny definícia nie je potrebná, keďže podmienky týchto programov sú v jednotlivých ustanoveniach návrhu (napr. štátny príslušník tretej krajiny uskutočňuje časť štúdia na území Slovenskej republiky v rámci programu Európskej Únie alebo viacstranného programu, ktorý zahŕňa opatrenia v oblasti mobility), pričom posúdenie uvedených programov patrí v konkrétnom prípade do pôsobnosti Ministerstva školstva SR. Policajný útvar považuje doklad vydaný iným ústredným orgánom štátnej správy za relevantný.  	
OAPSVLÚVSR	K čl. IV návrhu zákona:
Odporúčame zmeniť účinnosť návrhu zákona. Upozorňujeme, že smernice 2004/114/ES a 2005/71/ES sa zrušujú pre členské štáty viazané touto smernicou s účinnosťou od 24. mája 2018. V opačnom prípade, teda pri zachovaní účinnosti návrhu zákona je potrebné takúto situáciu (časové obdobie medzi 1. májom 2018 a 24. májom 2018) vyriešiť cez prechodné ustanovenia. V zmysle uvedeného je potrebné upraviť aj transpozičnú prílohu. 	O	N – Dátum účinnosti zákona bol navrhnutý aj s ohľadom na novelu správneho poriadku. Práva štátnych príslušníkov tretích krajín vyplývajúce zo zrušených smerníc sú v smernici 2016/801/EÚ upravené širšie.	
OAPSVLÚVSR	K čl. I bodu 99 návrhu zákona:
V čl. I sa navrhuje vložiť nové prechodné ustanovenie - § 131e. Upozorňujeme predkladateľa, že § 131e už existuje, a preto je potrebné navrhované prechodné ustanovenie označiť ako „§ 131f“. 	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K transpozícii a tabuľke zhody so smernicou 2008.115.ES:
V zmysle prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR „Ak sa v elektronickej databáze už tabuľka zhody k príslušnej smernici nachádza, predkladateľ vypracúva tabuľku zhody v písomnej forme len k článkom smernice, ktoré sa v návrhu právneho predpisu transponujú.“. Predložená tabuľka zhody návrhu právneho predpisu s právom EÚ je vypracovaná aj k článkom smernice, ktoré sa netransponujú. Žiadame predkladateľa prepracovať tabuľku zhody len k článkom smernice, ktoré sa v návrhu právneho predpisu transponujú. 	O	

A	
OAPSVLÚVSR	K dôvodovej správe osobitná časť:
Z dôvodu prehľadnosti odporúčame predkladateľovi do odôvodnení k jednotlivým bodom návrhu zákona, ktoré sa týkajú transpozície smerníc, doplniť aj konkrétne články predmetných smerníc. 	O	N – Transpozícia konkrétnych článkov smernice je uvedená v príslušnej tabuľke zhody.	
OAPSVLÚVSR	K čl. I bodu 100 návrhu zákona:
Žiadame publikačný zdroj smernice (EÚ) 2016/801 uviesť nasledovne: „(Ú. v. EÚ L 132, 21.5.2016)“.	O	
A	
SAIA	Nad rámec návrhu
§ 15 ods. 1 Zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov navrhujeme doplniť písmenom e), ktoré znie: „ide o študenta, vysokoškolského učiteľa alebo výskumného alebo umeleckého pracovníka, ktorý prichádza na územie Slovenskej republiky na mobilitu v trvaní menej ako 360 dní v rámci programu Európskej Únie alebo viacstranného programu, ktorý zahŕňa opatrenia v oblasti mobility, alebo dohody medzi dvoma alebo viacerými inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, programu vlády alebo obdobného programu zahraničnej vlády, alebo medzinárodnej zmluvy, ktorá zahŕňa opatrenia v oblasti mobility.“ Odôvodnenie: Umožnenie legálneho vykonávania účelu pobytu študentom, vysokoškolským učiteľom a výskumných pracovníkom, ktorí na územie SR prichádzajú na dobu kratšiu ako jeden rok v rámci mobilitných programov, na základe udeleného národného víza, odbremení tieto skupiny cudzincov od povinnosti žiadať o prechodný pobyt na území SR, čím dôjde k zníženiu administratívneho zaťaženia nie len týchto cudzincov, ale aj pracovníkov oddelení cudzineckej polície.	Z	N – Súčasné znenie § 15 umožňuje udeľovanie národných víz pre požadované skupiny cudzincov. Zastupiteľské úrady už v súčasnej dobe udeľujú študentom národné víza, na základe ktorých si môžu podať žiadosť o udelenie pobytu na území SR. rovnako je možné udeliť národné vízum aj iným kategóriám cudzincov, napr. v záujme SR. dokladom potvrdzujúcim účel pobytu bude potvrdenie príslušného ústredného orgánu (alebo orgánu povereného), že je v záujme SR, aby konkrétnemu cudzincovi bolo udelené národné vízum. 	
SAIA	Nad rámec návrhu
§ 31 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov navrhujeme doplniť odsekom 4, ktorý znie: „Žiadosť o udelenie prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 26, môže byť podaná v zastúpení pracovníkom prijímajúcej organizácie, s ktorou štátny príslušník uzavrel dohodu o hosťovaní podľa osobitného predpisu alebo pracovníkom organizácie poskytujúcej služby výskumným pracovníkom na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy. Doterajšie odseky 4 až 8 sa označujú ako odseky 5 až 9. Odôvodnenie: Ide o opatrenie, ktoré by prispelo k zjednodušeniu procesu získavania prechodného pobytu vysokokvalifikovaných štátnych príslušníkov tretích krajín. V dohode o hosťovaní, ktorú výskumná organizácia s takýmto cudzincom uzatvára, sa táto zaväzuje, že uhradí prípadné náklady na vycestovanie daného výskumníka. Je v záujme slovenskej vedy, prilákať kvalitných vedeckých pracovníkov zo zahraničia a jedným z aspektov pri rozhodovaní konkrétneho vedca je aj miera administratívneho zaťaženia v cieľovej krajine. Pod pojmom „organizácia poskytujúca služby výskumným pracovníkom na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy“ máme na mysli centrá EURAXESS, ktoré sú iniciatívou Európskej komisie a na Slovensku pôsobia na základe zmluvy s Ministerstvom školstva od roku 2004. 	O	N – štátny príslušník tretej krajiny musí žiadosť o udelenie pobytu podávať osobne, najmä z dôvodu snímania biometrických údajov.	
SAIA	Nad rámec návrhu
§ 32 ods. 2 písm. e) zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov navrhujeme doplniť novým štvrtým bodom, ktorý znie: „štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 27, ak z dokladu o zabezpečení ubytovania predloženého garantom je zrejmé, že garant a jeho rodinný príslušník podľa tohto bodu majú zabezpečené spoločné ubytovanie,“. Odôvodnenie: Opatrenie by znížilo neopodstatnenú mieru administratívneho zaťaženia rodinných príslušníkov osôb s prechodným pobytom na Slovensku. Napriek tomu, že sa spisy rodinných príslušníkov posudzujú v nadväznosti na spisy garantov (štátnych príslušníkov tretích krajín, ku ktorým sa rodinní príslušníci pripájajú), musia podľa súčasnej právnej úpravy aj garanti aj rodinní príslušníci predkladať rovnakú sadu dokumentov (napr. originály nájomných zmlúv s overenými podpismi účastníkov, výpisy z katastra nehnuteľností), i keď je z nich jasné, že ako garant, tak i jeho rodinní príslušník majú v SR zabezpečené spoločné ubytovanie. 	Z	ČA – Ak rodina podáva žiadosti o udelenie pobytu spolu, postačuje jeden doklad o ubytovaní a policajný útvar si urobí potrebný počet overených fotokópií. Ak rodinný príslušní podáva žiadosť následne, postačuje, ak priloží overenú fotokópiu dokladu o ubytovaní, ktorú predložil aj garant. 	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36d, ods. 1, písm. b)
Navrhované znenie § 36d ods. 1 písm. b: výskumná organizácia v Slovenskej republike, v ktorej bude vykonávať mobilitu štátny príslušník tretej krajiny podľa § 36c, alebo hostiteľský subjekt so sídlom na území členského štátu, z ktorého ide na územie Slovenskej republiky vykonávať mobilitu štátny príslušník tretej krajiny podľa § 36a, ktorého je štátny príslušník podľa tohto odseku rodinným príslušníkom, oznámil ministerstvu vnútra úmysel štátneho príslušníka tretej krajiny uplatňovať mobilitu pred jeho príchodom na územie Slovenskej republiky, Odôvodnenie: Technická pripomienka. Upresnenie vzťahu medzi rodinným príslušníkom a štátnym príslušníkom tretej krajiny, ku ktorému sa na mobilitu pripája.	O	N – Ide o transpozíciu príslušných článkov smernice.	
SAIA	Čl. I, bodu 24 návrhu
Navrhujeme doplniť možnosť podania žiadosti o udelenie prechodného pobytu na území SR aj pre držiteľov Schengenského víza: V § 31 ods. 3 prvá veta znie: „Žiadosť o udelenie prechodného pobytu môže štátny príslušník tretej krajiny podať osobne aj na policajnom útvare, ak sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe platného povolenia na pobyt uvedeného v osobitnom predpise9), udeleného tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 1 písm. a) až c) alebo ods. 2, udeleného národného víza podľa § 15, udeleného schengenského víza, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, u ktorého sa vízum nevyžaduje, alebo ak ide o držiteľa osvedčenia Slováka žijúceho v zahraničí; to neplatí ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 23 ods. 5.“. Odôvodenie: Smernica 2016/801 umožňuje členským štátom „schváliť žiadosť predloženú v čase, keď dotknutý štátny príslušník tretej krajiny nie je držiteľom platného povolenia na pobyt alebo dlhodobého víza, ale sa oprávnene zdržiava na jeho území“ (čl. 7, ods. 4, 2. veta Smernice). Táto možnosť by zjednodušila proces získavania prechodného pobytu pre cudzincov z tých krajín, v ktorých nemá SR diplomatické zastúpenie. 	O	N – Schengenské vízum nie je možné udeliť na účel podania si žiadosti o udelenie pobytu.
  	
SAIA	Nad rámec návrhu
Navrhujeme, aby znenie § 26b ods. 12, písm. b Zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bolo: „skutočnosti, ktorá naznačuje, že sa výskumná činnosť cudzinca, ktorý nie je občanom členského štátu, ukončí v priebehu dvoch mesiacov“. Odôvodnenie: Navrhujeme zosúladenie textu s definíciou výskumníka podľa čl. 3 ods. 2 Smernice 2016/801, ktorá v anglickej, nemeckej i francúzskej verzii hovorí o výskumnej činnosti, nie o výskumnom projekte. Termín výskumný projekt je použitý v nepresnom slovenskom preklade smernice. 	O	N  -  Podľa čl. 1 nariadenia č. 1 z 15. apríla 1958 o používaní jazykov  v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v ES 17, 6.10.1958, s. 385) je slovenský jazyk úradným jazykom Európskej únie, pričom platí, že všetko, čo bolo v úradnom vestníku EU uverejnené v slovenskom jazyku je záväzné a autentické rovnako ako všetko, čo bolo v Úradnom vestníku EÚ uverejnené v iných úradných jazykoch. Vychádza to aj z čl. 58 aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii platnej od 1. mája 2004, podľa ktorého „Texty aktov orgánov a Európskej centrálnej banky prijatých pred pristúpením vyhotovené Radou, Komisiou alebo Európskou centrálnou bankou v českom, estónskom, maďarskom, lotyšskom, litovskom, maltskom, poľskom, slovenskom a slovinskom jazyku budú odo dňa pristúpenia autentické za rovnakých podmienok ako znenia vyhotovené v súčasných jedenástich jazykoch. Budú uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, ak boli takto uverejnené aj znenia v súčasných jazykoch.“  Vzhľadom na to, že pre Slovenskú republiku je úradný preklad Smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair do slovenského jazyka plne záväzný a pojem „projekt výskumu a vývoja“ je zaužívaný celom texte zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja v znení neskorších predpisov a bolo by potrebné vstupovať do všetkých ustanovení, ktoré ho používajú, považujeme zmenu terminológie za nadbytočnú.	
SAIA	Nad rámec návrhu
Navrhujeme, aby znenie § 26b ods. 12, písm. c Zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bolo: „ukončení výskumnej činnosti cudzinca, ktorý nie je občanom členského štátu“. Odôvodnenie: Navrhujeme zosúladenie textu s definíciou výskumníka podľa čl. 3 ods. 2 Smernice 2016/801, ktorá v anglickej, nemeckej i francúzskej verzii hovorí o výskumnej činnosti, nie o výskumnom projekte. Termín výskumný projekt je použitý v nepresnom slovenskom preklade smernice. 	O	N  -  Podľa čl. 1 nariadenia č. 1 z 15. apríla 1958 o používaní jazykov  v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v ES 17, 6.10.1958, s. 385) je slovenský jazyk úradným jazykom Európskej únie, pričom platí, že všetko, čo bolo v úradnom vestníku EU uverejnené v slovenskom jazyku je záväzné a autentické rovnako ako všetko, čo bolo v Úradnom vestníku EÚ uverejnené v iných úradných jazykoch. Vychádza to aj z čl. 58 aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii platnej od 1. mája 2004, podľa ktorého „Texty aktov orgánov a Európskej centrálnej banky prijatých pred pristúpením vyhotovené Radou, Komisiou alebo Európskou centrálnou bankou v českom, estónskom, maďarskom, lotyšskom, litovskom, maltskom, poľskom, slovenskom a slovinskom jazyku budú odo dňa pristúpenia autentické za rovnakých podmienok ako znenia vyhotovené v súčasných jedenástich jazykoch. Budú uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, ak boli takto uverejnené aj znenia v súčasných jazykoch.“  Vzhľadom na to, že pre Slovenskú republiku je úradný preklad Smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair do slovenského jazyka plne záväzný a pojem „projekt výskumu a vývoja“ je zaužívaný celom texte zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja v znení neskorších predpisov a bolo by potrebné vstupovať do všetkých ustanovení, ktoré ho používajú, považujeme zmenu terminológie za nadbytočnú.	
SAIA	Nad rámec návrhu
Navrhujeme, aby znenie § 26b ods. 12, písm. e Zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bolo: „skutočnosti, ktorá bráni vykonávaniu výskumnej činnosti“. Odôvodnenie: Navrhujeme zosúladenie textu s definíciou výskumníka podľa čl. 3 ods. 2 Smernice 2016/801, ktorá v anglickej, nemeckej i francúzskej verzii hovorí o výskumnej činnosti, nie o výskumnom projekte. Termín výskumný projekt je použitý v nepresnom slovenskom preklade smernice.	O	N  -  Podľa čl. 1 nariadenia č. 1 z 15. apríla 1958 o používaní jazykov  v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v ES 17, 6.10.1958, s. 385) je slovenský jazyk úradným jazykom Európskej únie, pričom platí, že všetko, čo bolo v úradnom vestníku EU uverejnené v slovenskom jazyku je záväzné a autentické rovnako ako všetko, čo bolo v Úradnom vestníku EÚ uverejnené v iných úradných jazykoch. Vychádza to aj z čl. 58 aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii platnej od 1. mája 2004, podľa ktorého „Texty aktov orgánov a Európskej centrálnej banky prijatých pred pristúpením vyhotovené Radou, Komisiou alebo Európskou centrálnou bankou v českom, estónskom, maďarskom, lotyšskom, litovskom, maltskom, poľskom, slovenskom a slovinskom jazyku budú odo dňa pristúpenia autentické za rovnakých podmienok ako znenia vyhotovené v súčasných jedenástich jazykoch. Budú uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, ak boli takto uverejnené aj znenia v súčasných jazykoch.“  Vzhľadom na to, že pre Slovenskú republiku je úradný preklad Smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair do slovenského jazyka plne záväzný a pojem „projekt výskumu a vývoja“ je zaužívaný celom texte zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja v znení neskorších predpisov a bolo by potrebné vstupovať do všetkých ustanovení, ktoré ho používajú, považujeme zmenu terminológie za nadbytočnú.	
SAIA	Nad rámec návrhu
Navrhujeme, aby znenie § 26b ods. 3, písm. c Zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bolo: „účel, zameranie a predpokladanú dĺžku trvania výskumnej činnosti“. Odôvodnenie: Navrhujeme zosúladenie textu s definíciou výskumníka podľa čl. 3 ods. 2 Smernice 2016/801, ktorá v anglickej, nemeckej i francúzskej verzii hovorí o výskumnej činnosti, nie o výskumnom projekte. Termín výskumný projekt je použitý v nepresnom slovenskom preklade smernice. 	O	N  -  Podľa čl. 1 nariadenia č. 1 z 15. apríla 1958 o používaní jazykov  v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v ES 17, 6.10.1958, s. 385) je slovenský jazyk úradným jazykom Európskej únie, pričom platí, že všetko, čo bolo v úradnom vestníku EU uverejnené v slovenskom jazyku je záväzné a autentické rovnako ako všetko, čo bolo v Úradnom vestníku EÚ uverejnené v iných úradných jazykoch. Vychádza to aj z čl. 58 aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii platnej od 1. mája 2004, podľa ktorého „Texty aktov orgánov a Európskej centrálnej banky prijatých pred pristúpením vyhotovené Radou, Komisiou alebo Európskou centrálnou bankou v českom, estónskom, maďarskom, lotyšskom, litovskom, maltskom, poľskom, slovenskom a slovinskom jazyku budú odo dňa pristúpenia autentické za rovnakých podmienok ako znenia vyhotovené v súčasných jedenástich jazykoch. Budú uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, ak boli takto uverejnené aj znenia v súčasných jazykoch.“  Vzhľadom na to, že pre Slovenskú republiku je úradný preklad Smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair do slovenského jazyka plne záväzný a pojem „projekt výskumu a vývoja“ je zaužívaný celom texte zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja v znení neskorších predpisov a bolo by potrebné vstupovať do všetkých ustanovení, ktoré ho používajú, považujeme zmenu terminológie za nadbytočnú.	
SAIA	Nad rámec návrhu
Navrhujeme, aby znenie § 26b ods. 3, písm. d Zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bolo: „vyhlásenie prijímajúcej organizácie, že si splnila povinnosť podľa ods. 2“ Odôvodnenie: Podľa súčasného znenia §26b ods. 3 písm. d) je súčasťou Dohody o hosťovaní osvedčená kópia dokladu o odbornej kvalifikácii cudzinca. Smernica nevyžaduje, aby to tak bolo, vyžaduje len, aby výskumné organizácie preskúmali kvalifikáciu štátneho príslušníka tretej krajiny (čl. 10 ods. 4 písm. b) Smernice 2016/801). Rovnakú povinnosť ukladá prijímajúcim organizáciám Zákon č. 172/2005 v § 26b ods. 2. Navrhujeme teda, aby v Dohode o hosťovaní bolo len vyhlásenie organizácie, že si túto povinnosť splnila.	O	N - Zo znenia čl. 10 ods. 4 písm. b) Smernice 2016/801 , ktoré znie „b) kvalifikácií štátneho príslušníka tretej krajiny vzhľadom na ciele výskumu, ako je doložené overenou kópiou kvalifikácií.“ vyplýva, že kvalifikácia štátneho príslušníka tretej krajiny má byť doložená osvedčenou kópiou dokladu o odbornej kvalifikácii, teda, že predmetný doklad má predstavovať prílohu dohody o hosťovaní.	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36b ods. 2 písm. a)
Nový § 36b ods. 2 písm. a Zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov navrhujeme doplniť o slová: „programu vlády alebo obdobného programu zahraničnej vlády, alebo medzinárodnej zmluvy, ktorá zahŕňa opatrenia v oblasti mobility,“ Odôvodnenie: Cudzinci študujúci v inom členskom štáte EÚ môžu na Slovensku realizovať mobilitu aj v rámci iných programov, napr. Národného štipendijného programu, či obdobných programov zahraničných vlád.	Z	ČA – do ustanovenia bol doplnený program vlády Slovenskej republiky.	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36b ods. 2, písm. f)
Nový § 36b ods. 2 písm. f navrhujeme doplniť textom: „alebo potvrdenie štatutárneho orgánu právnickej osoby o zabezpečení finančných prostriedkov počas pobytu.“ Odôvodnenie: Okrem možnosti preukázať finančné zabezpečenie pobytu počas obdobia mobility potvrdením vysokej školy navrhujeme aj možnosť preukázať toto zabezpečenie potvrdením organizácie, ktorá administruje mobilitné programy.	O	N – Ide o transpozíciu príslušných článkov smernice.	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36b, ods. 3, písm. b)
Nový § 36b ods. 3 písm. b Zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov navrhujeme doplniť o slová: „programu vlády alebo obdobného programu zahraničnej vlády, alebo medzinárodnej zmluvy, ktorá zahŕňa opatrenia v oblasti mobility,“ Odôvodnenie: Pripomienka nadväzuje na pripomienku k § 36b ods. 2 písm. a: Cudzinci študujúci v inom členskom štáte EÚ môžu na Slovensku realizovať mobilitu aj v rámci iných programov, napr. Národného štipendijného programu, či obdobných programov zahraničných vlád. 	O	ČA – do ustanovenia bol doplnený program vlády Slovenskej republiky.	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36c, ods. 2, písm. f)
Nový § 36c ods. 2 písm. f navrhujeme doplniť textom: „alebo potvrdenie štatutárneho orgánu právnickej osoby o zabezpečení finančných prostriedkov počas pobytu.“ Odôvodnenie: Okrem možnosti preukázať finančné zabezpečenie pobytu počas obdobia mobility potvrdením výskumnej organizácie navrhujeme aj možnosť preukázať toto zabezpečenie potvrdením organizácie, ktorá administruje mobilitné programy.	O	N – Ide o transpozíciu príslušných článkov smernice.	
SAIA	Čl. I, bodu 21 návrhu
Tento bod navrhujeme vypustiť. Odôvodnenie: Podľa navrhovanej úpravy sa môže študent zúčastňovať jazykovej alebo odbornej prípravy k štúdiu na vysokej škole len na tej vysokej škole, na ktorú sa pripravuje. V prípade, že škola takúto prípravu neposkytuje, alebo má obmedzené kapacity prijímania študentov, bude tomuto študentovi znemožnený prístup k akejkoľvek príprave, ktorú by podľa súčasného znenia zákona mohol absolvovať na inej vysokej škole. 	O	N – Na rokovaní s Ministerstvom školstva SR bolo dohodnuté, že vysoká škola, ktorá prijala študenta na štúdium, si bude zabezpečovať jazykovú alebo odbornú prípravu k štúdiu v rámci vlastných kapacít.  To znamená, že študent absolvuje prípravu potrebnú k vysokoškolskému štúdiu na tej vysokej škole, na ktorej bude následne študovať.	
SAIA	Nad rámec návrhu
V § 121 ods. 1 navrhujeme za druhú vetu vložiť vetu: „Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 26 môže tento výpis nahradiť čestným vyhlásením, ktoré vykoná pred príslušným súdnym orgánom alebo administratívnym orgánom, prípadne notárom krajiny pôvodu alebo posledného bydliska.“. Odôvodnenie: Migrácia výskumných pracovníkov patrí k želateľným druhom migrácie a je v záujme SR vytvoriť pre týchto odborníkov atraktívne prostredie na výskum. Špičkoví výskumní pracovníci však počas svojej kariéry spravidla menia miesto svojho pobytu častejšie než iní zamestnanci. V mnohých krajinách nie je možné o výpis z registra trestov požiadať bez osobnej prítomnosti osoby, ktorá o výpis žiada a tak podmienka predložiť výpis z registra trestov z viacerých krajín prináša so sebou neprimerané náklady a môže viesť k odradeniu výskumníka od realizácie výskumného pobytu na Slovensku. 	Z	ČA – Ustanovenie bolo po dohode upravené tak, že štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 26, bude preukazovať bezúhonnosť výpisom z registra trestov štátu, v ktorom mal v posledných desiatich rokoch najdlhšie bydlisko.	
SAIA	Nad rámec návrhu 
V § 26b ods. 1 Zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja navrhujeme slová „projekt výskumu a vývoja“ nahradiť slovami „výskumnú činnosť“. Odôvodnenie: Navrhujeme zosúladenie textu s definíciou výskumníka podľa čl. 3 ods. 2 Smernice 2016/801. Porov. anglické znenie: Researcher means a third-country national who ... is selected ... for carrying out a research activity. Obdobne napr. francúzska verzia: «chercheur», un ressortissant de pays ... qui est sélectionné ... pour mener une activité de recherche... alebo nemecká: „Forscher“ Drittstaatsangehörige, die ... ausgewählt ... werden, um eine Forschungstätigkeit ... auszuüben. Naproti tomu nepresný slovenský preklad hovorí o výskumníkovi ako o štátnom príslušníkovi tretej krajiny, ktorý bude vykonávať výskumný projekt. Pojem „výskumný projekt“ používala smernica 2005/71/EC: ‘researcher’ means a third-country national ... who is selected ... for carrying out a research project ... (čl. 2, písm. d)) 	O	N  -  Podľa čl. 1 nariadenia č. 1 z 15. apríla 1958 o používaní jazykov  v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v ES 17, 6.10.1958, s. 385) je slovenský jazyk úradným jazykom Európskej únie, pričom platí, že všetko, čo bolo v úradnom vestníku EU uverejnené v slovenskom jazyku je záväzné a autentické rovnako ako všetko, čo bolo v Úradnom vestníku EÚ uverejnené v iných úradných jazykoch. Vychádza to aj z čl. 58 aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii platnej od 1. mája 2004, podľa ktorého „Texty aktov orgánov a Európskej centrálnej banky prijatých pred pristúpením vyhotovené Radou, Komisiou alebo Európskou centrálnou bankou v českom, estónskom, maďarskom, lotyšskom, litovskom, maltskom, poľskom, slovenskom a slovinskom jazyku budú odo dňa pristúpenia autentické za rovnakých podmienok ako znenia vyhotovené v súčasných jedenástich jazykoch. Budú uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, ak boli takto uverejnené aj znenia v súčasných jazykoch.“  Vzhľadom na to, že pre Slovenskú republiku je úradný preklad Smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/801 z 11. mája 2016 o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely výskumu, štúdia, odborného vzdelávania, dobrovoľníckej služby, výmenných programov žiakov alebo vzdelávacích projektov a činnosti aupair do slovenského jazyka plne záväzný a pojem „projekt výskumu a vývoja“ je zaužívaný celom texte zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja v znení neskorších predpisov a bolo by potrebné vstupovať do všetkých ustanovení, ktoré ho používajú, považujeme zmenu terminológie za nadbytočnú.	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36d, ods. 3, písm. e)
V § 36d ods. 3 písm. e navrhujeme za slová „štátnemu príslušníkovi tretej krajiny“ doplniť slová: „podľa § 36c, ktorého je štátny príslušník tretej krajiny podľa ods. 1 rodinným príslušníkom,“ Odôvodnenie: Z navrhovaného znenia môže vyplývať, že sa od výskumnej organizácie očakáva, že bude poskytovať finančné zabezpečenie rodinnému príslušníkovi, nie výskumnému pracovníkovi. Navrhujeme upresniť znenie, aby bolo jednoznačné.	O	N – V ustanovení ide o finančné zabezpečenie rodinného príslušníka uplatňujúceho mobilitu. Potvrdenie  výskumnej organizácie na území Slovenskej republiky, že poskytne štátnemu príslušníkovi tretej krajiny počas jeho pobytu na území Slovenskej republiky dostatočné zdroje na pokrytie nákladov na živobytie a nákladov na vycestovanie späť do členského štátu, je iba jednou z možností.	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36d, ods. 5
V § 36d ods. 5 navrhujeme slová „podľa odseku 3“ nahradiť slovami: „podľa odseku 4“. Odôvodnenie: Technická pripomienka. Ods. 3 hovorí o oznámení výskumnej organizácie. Námietka ministerstva vnútra je upravená v ods. 4	O

A
	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36b ods. 2, písm. f)
V novom § 36b ods. 2 písm. f navrhujeme vynechať slovo „dvojnásobku“. Odôvodnenie: Cudzinec, ktorý prichádza na územie SR z tretej krajiny, preukazuje finančné zabezpečenie pobytu vo výške životného minima. Požadovať od študentov prichádzajúcich na mobilitu z iného členského štátu EÚ dvojnásobok, považujeme za neprimerane vysoké aj s ohľadom na to, že programy, v rámci ktorých študenti študujúci v zahraničí môžu absolvovať časť štúdia na Slovensku, poskytujú mesačné štipendiá v nižšej výške ako je dvojnásobok životného minima: napr. Erasmus+: 350 €, Národný štipendijný program: 350 €, CEEPUS: 280 €.	Z	

A	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36c, ods. 2, písm. f)
V novom § 36c ods. 2 písm. f navrhujeme vynechať slovo „dvojnásobku“. Odôvodnenie: Cudzinec, ktorý prichádza na územie SR z tretej krajiny, preukazuje finančné zabezpečenie pobytu vo výške životného minima. Požadovať od výskumných pracovníkov prichádzajúcich na mobilitu z iného členského štátu EÚ dvojnásobok, považujeme za neprimerane vysoké.	Z	

A	
SAIA	Čl. I, bodu 41 návrhu (§ 36d, ods. 3, písm. e)
V novom § 36d ods. 3 písm. e navrhujeme vynechať slovo „dvojnásobku“. Odôvodnenie: Cudzinec, ktorý prichádza na územie SR z tretej krajiny, preukazuje finančné zabezpečenie pobytu vo výške životného minima. Požadovať od rodinných príslušníkov prichádzajúcich na mobilitu z iného členského štátu EÚ dvojnásobok, považujeme za neprimerane vysoké.	Z	

A	
SFZ	
Navrhujeme predložený návrh doplniť nasledovne: V § 25 sa dopĺňajú odseky 4 a 5, ktoré znejú: "(4) Ak ide o udelenie povolenia na prechodný pobyt podľa odseku 1 písm. c) tréneroviX1) vrcholového športuX2) alebo športovcovi na vykonávanie vrcholového športu na základe zmluvy o profesionálnom vykonávaní športuX3) pre športovú organizáciu zapísanúu v informačnom systéme podľa osobitného predpisu,X4) ktorá je členom národného športového zväzu, policajný útvar povolenie na prechodný pobyt udelí bezodkladne najneskôr však do 7 dní s podmienkou, že žiadateľ v určenej lehote predloží podklady potrebné na to, aby preukázal, že neexistujú podmienky podľa § 33 ods. 6. Policajný útvar môže v odôvodnených prípadoch určenú lehotu predĺžiť, najviac však o 30 dní. (5) Policajný útvar bezodkladne zruší rozhodnutie o povolení prechodného pobytu podľa odseku 4, ak a) zistí, že existujú podmienky podľa § 33 ods. 6 alebo b) žiadateľ v lehote určenej podľa odseku 4 nepreukázal, že neexistujú podmienky podľa § 33 ods. 6 a určená lehota nebola predĺžená. Do poznámky pod čiarou X1) X2), X3) a X4) navrhujeme uviesť odkazy na ustanovenia predpisov, v ktorých je upravený príslušný pojem alebo inštitút. Cieľom navrhovanej zmeny je dosiahnuť stav, aby slovenské profesionálne kluby kolektívnych športov (hokej, futbal, basketbal, hádzaná, volejbal, pripadne aj vodné pólo), ktoré pôsobia vo vrcholovom športe t.j. súťažia na medzinárodnej úrovni alebo hrajú najvyššiu slovenskú súťaž neboli znevýhodnené oproti iným konkurenčným európskym klubom v dôsledku pomerne zdĺhavého procesu legálneho angažovania športovcov a trénerov z tretích krajín do slovenských profesionálnych klubov. Aktuálny stav je taký, že športovec alebo tréner z tretej krajiny žiada na Slovensku o povolenie prechodného pobytu za účelom vykonávania osobitnej činnosti podľa § 25 zákona o pobyte cudzincov, ktorou je aj športová činnosť. Po podaní žiadosti o prechodný pobyt je povinný športovec a tréner preukázať že neexistujú podmienky na zamietnutie jeho žiadosti o prechodný pobytUvedené v § 36 ods. 3 zákona pobyte cudzincov. Asi najzložitejším bodom je zadováženie výpisu z registra trestov alebo obdobného registra, ktorý je vedený v tretej krajine, z ktorej športovec alebo tréner pochádza. Tu sa vyžaduje predloženie listiny z vyšším úradným overením tzv. apostila ako aj s úradným prekladom do slovenského jazyka. A toto zabezpečiť trvá žiadateľovi niekedy aj dva-tri mesiace. Keď športovec predloží všetky podklady útvar cudzineckej polície má následne poriadkovú lehotu 30 dní na to, aby rozhodol o udelení prechodného pobytu. A tak sa stáva, že v niektorých prípadoch v čase, keď je povolenie na prechodný pobyt udelené už športovec alebo tréner ukončili svoje súťažné pôsobenie na území Slovenska (napr. play-off európska súťaž) a odcestovali do svojej krajiny alebo do iného štátu, Keď opustí územie Slovenska je právne zložité od neho po opustení SR čokoľvek žiadať/vymáhať (vysporiadanie daní alebo odvodov) alebo vymáhať, najmä ak sa nezdržiava na území Európskej únie. Čo to znamená pre športový klub: Športový klub by chcel riadne športovca mat v tzv. inom pracovnoprávnom vzťahu na základe zmluvy o profesionálom vykonávaní športu a prihlásiť športovca ako zamestnanca na daňový úrad a do príslušných poisťovni. Toto sa mu však nepodarí bez toho, aby vedel predložiť na tieto úrady povolenie k prechodnému pobytu. Z toho vyplýva, že športovci, ak vykonávajú šport na Slovensku tak ho vykonávajú zrejme len ako turisti bez toho, aby bolo možné reálne naplniť zmluvu o profesionálnom vykonávaní športu najmä čo sa týka daňovo odvodovej časti. Športovec očakáva a požaduje od klubu zmluvu a odmenu. Klub si je zase vedomý toho, že športovca by mal vyplácať ako zamestnanca až po uzavretí zmluvy o profesionálnom vykonávaní športu po prihlásení na daňový úrad a do poisťovni a z každej odmeny by mu mal zraziť zálohovú zrážkovú daň z príjmu fyzických osôb. Klub by mal po správnosti (musí) počkať na vydanie povolenia na prechodný pobyt na športovú činnosť a až potom môže športovcovi umožniť vykonávať športovú činnosť a uzavrieť s ním zmluvu o profesionalnom vykonávaní športu a vyplácať mu odmenu a náhrady štandardným spôsobom tak, aby ich mohol riadne účtovať v nákladoch ako odmenu športovca. Obdobne pri trénerovi, ktorý má status športového odborníka - podnikateľa ako samostatne zárobkovo činnej osoby alebo zamestnanca, nie je možné, aby sa etabloval v slovenskom právnom/daňovo-odvodovom prostredí (prihlásenie do poisťovní a na daňový úrad) bez toho, aby mal povolenie na prechodný pobyt na vykonávanie športovej činnosti. Ak budú môcť slovenské kluby pružne reagovať na nepredvídane okolnosti v svojom kádri, ako sú napríklad zranenia alebo odchody hráčov alebo hračiek alebo aj odchody trénerov a budú vedieť operatívne angažovať do svojich družstiev hráčov alebo hráčky z tretích krajín, zvýši sa im konkurencieschopnosť ako aj pravdepodobnosť na dosiahnutie lepších športových výsledkov a tým aj zvýšenia príjmov, ktoré sa použijú na rozvoj klubu vrátane starostlivosti o deti a mládež.	Z	N – Od pripomienky bolo odstúpené, problém bol vysvetlený na rozporovom konaní. Pre  prípady, kedy je potrebné pružne reagovať na vzniknutú situáciu, ako napr. akútna potreba štátneho príslušníka tretej krajiny na výkon športovej činnosti, je  v súčasnom znení  zákona o pobyte cudzincov   možnosť udelenia národného víza v záujme Slovenskej republiky. Účel pobytu sa preukazuje potvrdením príslušného ministerstva (v tomto prípade ministerstva školstva), do ktorého pôsobnosti príslušná činnosť spadá. Národné vízum je možné udeliť na obdobie výkonu potrebnej činnosti, najviac však na jeden rok, a to aj opakovane. Národné vízum môže byť udelené aj v súvislosti s udelením pobytu v Slovenskej republike (na 90 dní), takže v tomto prípade hráč môže požiadať o udelenie prechodného pobytu na území SR a zároveň môže  vykonávať športovú činnosť, keďže štátny príslušník tretej krajiny s udeleným národným vízom má, na rozdiel od udeleného schengenského víza, pobytový status a svojou činnosťou, prípadne podávaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu neporuší Schengenský kódex.	
SIS	k návrhu zákona
K § 125 I. V § 125 ods. 6 sa na konci pripájajú tieto vety: „Vyjadrenie Slovenskej informačnej služby alebo Vojenského spravodajstva musí obsahovať uvedenie opisu základných skutkových okolností zakladajúcich dôvodné podozrenie podľa § 33 ods. 6 písm. b) alebo § 48 ods. 2 písm. b); skutkové okolnosti sa uvedú v rozsahu, v ktorom nedôjde k ohrozeniu spravodajského záujmu podľa osobitného predpisu. S obsahom vyjadrenia podľa druhej vety sa oboznamuje len policajný útvar a súd; súd môže pri preskúmavaníx) vyjadrenia podľa prvej vety požiadať Slovenskú informačnú službu alebo Vojenské spravodajstvo o zaslanie stanoviska k bezpečnostnej spoľahlivosti žiadateľa.xx)“. Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: „x) Zákon č. 162/2015 Z. z. Správny súdny poriadok v znení zákona č. 88/2017 Z. z.“. Poznámka pod čiarou k odkazu xx) znie: „xx) § 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov § 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 98/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov“. II. V § 125 sa pripája odsek 7, ktorý znie: „ (7) Na oboznamovanie sa s vyjadrením a stanoviskom podľa odseku 6 sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.37)“. Odôvodnenie: Slovenská informačná služba navrhovanou právnou úpravou ust. § 33 ods. 6 písm. b), ust. § 48 ods. 2 písm. b) a ust. § 125 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 404/2011 Z. z.“) reflektuje na súčasnú aplikačnú prax, kedy Slovenská informačná služba a Vojenské spravodajstvo vo svojich vyjadreniach poskytovaných policajnému útvaru pri rozhodovaní o žiadostiach o udelenie prechodného pobytu a rozhodovaní o žiadostiach o udelenie trvalého pobytu uvádzajú len rámcové dôvody, na základe ktorých štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte môže ohroziť bezpečnosť štátu, verejný poriadok alebo verejné zdravie. Slovenská informačná služba v dotknutom ustanovení zároveň ustanovuje minimálne obsahové požiadavky vyjadrenia Slovenskej informačnej služby, resp. Vojenského spravodajstva, ktorými sú rámcové dôvody zakladajúce dôvody na zamietnutie prechodného alebo trvalého pobytu vo vzťahu k štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, čím nepochybne dochádza k naplneniu princípu legitímnych očakávaní účastníkov konania. Vo vzťahu k uvedenej skutočnosti možno konštatovať, že týmto postupom bude adekvátne zabezpečený jednotný minimálny obsah a rozsah vyjadrení spravodajských služieb adresovaných policajnému útvaru v jednotlivých druhoch konaní podľa zákona č. 404/2011 Z. z. V konkrétnom prípade, s cieľom posúdenia objektívneho zistenia skutkového stavu, si policajný útvar totiž obligatórne vyžiada stanovisko spravodajských služieb, t. j. Slovenskej informačnej služby alebo Vojenského spravodajstva, ktoré posúdia osobu žiadateľa z bezpečnostného hľadiska. V dotknutom ustanovení sa zároveň zohľadňuje aj zabezpečenie ochrany informácií utajovaného charakteru pochádzajúcich z pôsobnosti Slovenskej informačnej služby. Informácie, ktoré Slovenská informačná služba poskytuje príslušným orgánom konajúcim vo veciach pobytu, sú získavané metódami a prostriedkami spravodajsko-operatívnej činnosti a analyticko-informačnej činnosti a ich sprístupnením by mohlo dôjsť napr. k ohrozeniu plnenia konkrétnej spravodajskej úlohy Slovenskej informačnej služby podľa zákona NR SR č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov, alebo k odhaleniu zdrojov a prostriedkov Slovenskej informačnej služby alebo k odhaleniu totožnosti jej príslušníkov alebo osôb konajúcich v prospech Slovenskej informačnej služby. V tejto súvislosti považujeme za potrebné zdôrazniť, že aj Ústavný súd Slovenskej republiky konštatoval (480/2014-62 z 12. 02. 2015), že zákony, ktoré konkretizujú ústavné hodnoty, môžu modifikovať rozsah aplikácie čl. 48 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky (t. j. možnosť vyjadriť sa ku všetkým vykonávaným dôkazom). V predmetnej veci zákon dokonca vylučuje vykonávanie dôkazov pochádzajúcich od Slovenskej informačnej služby, a preto je aj vylúčená možnosť vyjadrenia sa k nim. Z judikatúry tak vnútroštátnej ako aj európskej vyplýva, že garantom spravodlivého súdneho procesu je súd. V ústavnom systéme Slovenskej republiky je ochrana ľudských práv a základných slobôd v prvom rade úlohou súdov, a to tak všeobecných, ako aj Ústavného súdu Slovenskej republiky. Osobitne možno zdôrazniť povinnosť všetkých súdov chrániť jednotlivcov pred zásahmi verejnej moci. Ak je súd oboznámený s dôkazmi, ktoré sa účastník konania nedozvedel z dôvodu, že išlo o utajované skutočnosti, možno konštatovať, že rozhodovací proces vyhovel, tak ako to len bolo možné, požiadavkám kontradiktórnosti a rovnosti zbraní a že bol sprevádzaný zárukami spôsobilými chrániť záujmy účastníka konania. V súvislosti s vyššie uvedenými skutočnosťami možno teda jednoznačne konštatovať, že vyjadrenie Slovenskej informačnej služby možno dokonca vnímať ako zákonnú podmienku, ktorá nepodlieha dokazovaniu, a je teda, v intenciách cit. nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky, mimo režim čl. 48 ods. 2 ústavy.	Z	

A – text bol upravený po dohode so SIS.	
SIS	k návrhu zákona
K § 33 ods. 6 písm. b) Navrhujeme upraviť znenie § 33 ods. 6 písm. b) nasledovne: „b) na základe vyjadrenia spravodajskej služby je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte môže ohroziť bezpečnosť štátu, verejný poriadok alebo verejné zdravie,“ Odôvodnenie: Slovenská informačná služba navrhovanou právnou úpravou ust. § 33 ods. 6 písm. b), ust. § 48 ods. 2 písm. b) a ust. § 125 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 404/2011 Z. z.“) reflektuje na súčasnú aplikačnú prax, kedy Slovenská informačná služba a Vojenské spravodajstvo vo svojich vyjadreniach poskytovaných policajnému útvaru pri rozhodovaní o žiadostiach o udelenie prechodného pobytu a rozhodovaní o žiadostiach o udelenie trvalého pobytu uvádzajú len rámcové dôvody, na základe ktorých štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte môže ohroziť bezpečnosť štátu, verejný poriadok alebo verejné zdravie. Slovenská informačná služba v dotknutom ustanovení zároveň ustanovuje minimálne obsahové požiadavky vyjadrenia Slovenskej informačnej služby, resp. Vojenského spravodajstva, ktorými sú rámcové dôvody zakladajúce dôvody na zamietnutie prechodného alebo trvalého pobytu vo vzťahu k štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, čím nepochybne dochádza k naplneniu princípu legitímnych očakávaní účastníkov konania. Vo vzťahu k uvedenej skutočnosti možno konštatovať, že týmto postupom bude adekvátne zabezpečený jednotný minimálny obsah a rozsah vyjadrení spravodajských služieb adresovaných policajnému útvaru v jednotlivých druhoch konaní podľa zákona č. 404/2011 Z. z. V konkrétnom prípade, s cieľom posúdenia objektívneho zistenia skutkového stavu, si policajný útvar totiž obligatórne vyžiada stanovisko spravodajských služieb, t. j. Slovenskej informačnej služby alebo Vojenského spravodajstva, ktoré posúdia osobu žiadateľa z bezpečnostného hľadiska. V dotknutom ustanovení sa zároveň zohľadňuje aj zabezpečenie ochrany informácií utajovaného charakteru pochádzajúcich z pôsobnosti Slovenskej informačnej služby. Informácie, ktoré Slovenská informačná služba poskytuje príslušným orgánom konajúcim vo veciach pobytu, sú získavané metódami a prostriedkami spravodajsko-operatívnej činnosti a analyticko-informačnej činnosti a ich sprístupnením by mohlo dôjsť napr. k ohrozeniu plnenia konkrétnej spravodajskej úlohy Slovenskej informačnej služby podľa zákona NR SR č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov, alebo k odhaleniu zdrojov a prostriedkov Slovenskej informačnej služby alebo k odhaleniu totožnosti jej príslušníkov alebo osôb konajúcich v prospech Slovenskej informačnej služby. V tejto súvislosti považujeme za potrebné zdôrazniť, že aj Ústavný súd Slovenskej republiky konštatoval (480/2014-62 z 12. 02. 2015), že zákony, ktoré konkretizujú ústavné hodnoty, môžu modifikovať rozsah aplikácie čl. 48 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky (t. j. možnosť vyjadriť sa ku všetkým vykonávaným dôkazom). V predmetnej veci zákon dokonca vylučuje vykonávanie dôkazov pochádzajúcich od Slovenskej informačnej služby, a preto je aj vylúčená možnosť vyjadrenia sa k nim. Z judikatúry tak vnútroštátnej ako aj európskej vyplýva, že garantom spravodlivého súdneho procesu je súd. V ústavnom systéme Slovenskej republiky je ochrana ľudských práv a základných slobôd v prvom rade úlohou súdov, a to tak všeobecných, ako aj Ústavného súdu Slovenskej republiky. Osobitne možno zdôrazniť povinnosť všetkých súdov chrániť jednotlivcov pred zásahmi verejnej moci. Ak je súd oboznámený s dôkazmi, ktoré sa účastník konania nedozvedel z dôvodu, že išlo o utajované skutočnosti, možno konštatovať, že rozhodovací proces vyhovel, tak ako to len bolo možné, požiadavkám kontradiktórnosti a rovnosti zbraní a že bol sprevádzaný zárukami spôsobilými chrániť záujmy účastníka konania. V súvislosti s vyššie uvedenými skutočnosťami možno teda jednoznačne konštatovať, že vyjadrenie Slovenskej informačnej služby možno dokonca vnímať ako zákonnú podmienku, ktorá nepodlieha dokazovaniu, a je teda, v intenciách cit. nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky, mimo režim čl. 48 ods. 2 ústavy. 	Z	A – text bol upravený po dohode so SIS.	
SIS	k návrhu zákona
K § 48 ods. 2 písm. b) Navrhujeme upraviť znenie § 48 ods. 2 písm. b) nasledovne: „b) na základe vyjadrenia spravodajskej služby je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte môže ohroziť bezpečnosť štátu, verejný poriadok alebo verejné zdravie. Odôvodnenie: Slovenská informačná služba navrhovanou právnou úpravou ust. § 33 ods. 6 písm. b), ust. § 48 ods. 2 písm. b) a ust. § 125 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 404/2011 Z. z.“) reflektuje na súčasnú aplikačnú prax, kedy Slovenská informačná služba a Vojenské spravodajstvo vo svojich vyjadreniach poskytovaných policajnému útvaru pri rozhodovaní o žiadostiach o udelenie prechodného pobytu a rozhodovaní o žiadostiach o udelenie trvalého pobytu uvádzajú len rámcové dôvody, na základe ktorých štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte môže ohroziť bezpečnosť štátu, verejný poriadok alebo verejné zdravie. Slovenská informačná služba v dotknutom ustanovení zároveň ustanovuje minimálne obsahové požiadavky vyjadrenia Slovenskej informačnej služby, resp. Vojenského spravodajstva, ktorými sú rámcové dôvody zakladajúce dôvody na zamietnutie prechodného alebo trvalého pobytu vo vzťahu k štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, čím nepochybne dochádza k naplneniu princípu legitímnych očakávaní účastníkov konania. Vo vzťahu k uvedenej skutočnosti možno konštatovať, že týmto postupom bude adekvátne zabezpečený jednotný minimálny obsah a rozsah vyjadrení spravodajských služieb adresovaných policajnému útvaru v jednotlivých druhoch konaní podľa zákona č. 404/2011 Z. z. V konkrétnom prípade, s cieľom posúdenia objektívneho zistenia skutkového stavu, si policajný útvar totiž obligatórne vyžiada stanovisko spravodajských služieb, t. j. Slovenskej informačnej služby alebo Vojenského spravodajstva, ktoré posúdia osobu žiadateľa z bezpečnostného hľadiska. V dotknutom ustanovení sa zároveň zohľadňuje aj zabezpečenie ochrany informácií utajovaného charakteru pochádzajúcich z pôsobnosti Slovenskej informačnej služby. Informácie, ktoré Slovenská informačná služba poskytuje príslušným orgánom konajúcim vo veciach pobytu, sú získavané metódami a prostriedkami spravodajsko-operatívnej činnosti a analyticko-informačnej činnosti a ich sprístupnením by mohlo dôjsť napr. k ohrozeniu plnenia konkrétnej spravodajskej úlohy Slovenskej informačnej služby podľa zákona NR SR č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov, alebo k odhaleniu zdrojov a prostriedkov Slovenskej informačnej služby alebo k odhaleniu totožnosti jej príslušníkov alebo osôb konajúcich v prospech Slovenskej informačnej služby. V tejto súvislosti považujeme za potrebné zdôrazniť, že aj Ústavný súd Slovenskej republiky konštatoval (480/2014-62 z 12. 02. 2015), že zákony, ktoré konkretizujú ústavné hodnoty, môžu modifikovať rozsah aplikácie čl. 48 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky (t. j. možnosť vyjadriť sa ku všetkým vykonávaným dôkazom). V predmetnej veci zákon dokonca vylučuje vykonávanie dôkazov pochádzajúcich od Slovenskej informačnej služby, a preto je aj vylúčená možnosť vyjadrenia sa k nim. Z judikatúry tak vnútroštátnej ako aj európskej vyplýva, že garantom spravodlivého súdneho procesu je súd. V ústavnom systéme Slovenskej republiky je ochrana ľudských práv a základných slobôd v prvom rade úlohou súdov, a to tak všeobecných, ako aj Ústavného súdu Slovenskej republiky. Osobitne možno zdôrazniť povinnosť všetkých súdov chrániť jednotlivcov pred zásahmi verejnej moci. Ak je súd oboznámený s dôkazmi, ktoré sa účastník konania nedozvedel z dôvodu, že išlo o utajované skutočnosti, možno konštatovať, že rozhodovací proces vyhovel, tak ako to len bolo možné, požiadavkám kontradiktórnosti a rovnosti zbraní a že bol sprevádzaný zárukami spôsobilými chrániť záujmy účastníka konania. V súvislosti s vyššie uvedenými skutočnosťami možno teda jednoznačne konštatovať, že vyjadrenie Slovenskej informačnej služby možno dokonca vnímať ako zákonnú podmienku, ktorá nepodlieha dokazovaniu, a je teda, v intenciách cit. nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky, mimo režim čl. 48 ods. 2 ústavy. 	Z	A – text bol upravený po dohode so SIS.	
SIS	K novelizačnému bodu 41. (k ustanoveniam § 36a ods. 3, § 36b ods. 3, § 36c ods. 3, a § 36d ods. 4)
Navrhujeme nahradiť fakultatívny charakter využívania inštitútu námietky jej obligatórnym uplatnením v prípadoch ustanovených zákonom. Odôvodnenie: Predkladateľ navrhuje v cit. ustanoveniach upravujúcich mobilitu štátnych príslušníkov tretích krajín, konkrétne mobilitu zamestnanca presunutého v rámci podniku, študenta vysokej školy, výskumného pracovníka a rodinného príslušníka upraviť oprávnenie ministerstva vnútra Slovenskej republiky vzniesť v určených lehotách 20, resp. 30 dní, námietku voči uplatňovaniu mobility štátneho príslušníka tretej krajiny z dôvodov špecifikovaných v jednotlivých ustanoveniach. Dôvody uvedené v dotknutých ustanoveniach prezumujúce využitie tohto oprávnenia Ministerstva vnútra Slovenskej republiky možno považovať za tak vážne prekážky pre uplatnenie inštitútu mobility, že by podľa názoru Slovenskej informačnej služby mali viesť k obligatórnemu využitiu tohto inštitútu a teda k vzneseniu námietky. 	O	N - Fakultatívnosť námietky vyplýva z príslušných ustanovení smernice 2016/801, ktoré upravujú mobilitu.	
SIS	K novelizačnému bodu 34. (návrh na vloženie nového písm. b) v ust. § 34 ods. 1)
Navrhujeme vypustiť tento novelizačný bod a cit. ustanovenie nedopĺňať. Odôvodnenie: Predkladateľom navrhovaná úprava rozširuje okruh dôvodov, z ktorých môže policajný útvar obnoviť prechodný pobyt, o možnosť rozhodnúť takýmto spôsobom, a to na dobu deviatich mesiacov, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému bol udelený prechodný pobyt na účel štúdia podľa § 24 ods. 1 písm. b) alebo na účel výskumu a vývoja podľa § 26, ktorý po skončení štúdia alebo výskumnej činnosti chce zostať na území Slovenskej republiky s cieľom hľadať si prácu alebo začať podnikať. Uvedená úprava umožní občanovi tretej krajiny zotrvať v Slovenskej republike po dobu ďalších deviatich mesiacov bez potreby preukázania finančného príjmu, zabezpečeného zamestnania, ubytovania a bez spoločenského prínosu. Skončenie štúdia alebo výskumnej činnosti by nemalo byť samo o sebe dôvodom na udelenie povolenia na ďalší pobyt, keďže podľa už teraz platnej legislatívy si štátny príslušník tretej krajiny môže začať hľadať v Slovenskej republike prácu, respektíve začať podnikať, už počas štúdia na území Slovenskej republiky (podľa § 24, ods. 3 cit. zákona). 	O	N – V tomto prípade ide o povinnú transpozíciu čl. 25 ods. 1 smernice 2016/801.	
SIS	K novelizačnému bodu 47. (k ustanoveniu § 46)
Navrhujeme vypustiť ustanovenie § 46, písm. a) a následne legislatívno-technicky upraviť znenie dotknutého ustanovenia. Odôvodnenie: V súlade s predkladateľom navrhovanou úpravou policajný útvar na žiadosť štátneho príslušníka tretej krajiny udelí trvalý pobyt na neobmedzený čas, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 48 ods. 2, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý má najmenej štyri roky udelený trvalý pobyt podľa § 43. Trvalý pobyt na neobmedzený čas by sa však mal udeľovať za preukázateľné zásluhy, napr. za to, že cudzinec evidentne prispel k rozvoju Slovenskej republiky a je odôvodnený predpoklad, že v tom bude pokračovať aj v budúcnosti a že cudzincove prínosy pre Slovenskej republiky, s prihliadnutím na trvalosť udeleného pobytu, pravdepodobne prevýšia nad nákladmi, ktoré štátnemu rozpočtu môžu vznikať vo vzťahu k jeho osobe a tiež k osobám na ňom závislých. Skutočnosť, že cudzinec žil na území Slovenskej republiky štyri roky na základe udeleného povolenia na trvalý pobyt podľa § 43 ešte nezaručuje, že Slovenská republika má z takého cudzinca prospech, preto samotnú existenciu trvalého pobytu po uvedenú dobu nepovažujeme za dostatočne relevantný dôvod na udelenie povolenia na pobyt na neobmedzenú dobu. Odôvodnene možno dospieť k názoru, že v mnohých prípadoch Slovenská republika nemá žiadny ekonomický benefit z pobytu takýchto osôb na jej území, a preto možno konštatovať, že pre Slovenskú republiku nepredstavujú prínos. Cudzinci z viacerých štátov páchajú trestnú činnosť v Slovenskej republike mnohonásobne častejšie ako majoritné obyvateľstvo. Slovenská republika si má preto ponechať možnosť nepredĺžiť, alebo zrušiť im povolenie na pobyt. 	O	N- Navrhované znenie zachováva súčasný právny stav, pričom ide o rodinných príslušníkov občanov SR a rodinných príslušníkov štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí už majú v SR trvalý pobyt. Aj v prípade, ak by štátni príslušníci tretích krajín nezískali trvalý pobyt podľa národnej úpravy, pobyt na neobmedzený čas (spravidla po piatich rokoch) im garantuje smernica Rady 2003/109/ES o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom, pričom zásluhovosť nie je podmienkou na jeho udelenie. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý spĺňa kritériá podľa SIS, by mohol požiadať o trvalý pobyt napr. v záujme SR.	
SIS	k návrhu zákona
V § 46 písm. b) navrhujeme vypustiť text „alebo dieťaťom mladším ako 18 rokov zvereným do osobnej starostlivosti štátneho príslušníka tretej krajiny s trvalým pobytom na neobmedzený čas.“. Odôvodnenie: V súlade s navrhovanou úpravou bude policajný útvar na žiadosť štátneho príslušníka tretej krajiny udeľovať trvalý pobyt na neobmedzený čas, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 48 ods. 2, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ak je tento dieťaťom mladším ako 18 rokov štátneho príslušníka tretej krajiny s trvalým pobytom na neobmedzený čas alebo dieťaťom mladším ako 18 rokov zvereným do osobnej starostlivosti štátneho príslušníka tretej krajiny s trvalým pobytom na neobmedzený čas. Uvedenú reguláciu považujeme v prípade osôb mladších ako 18 rokov, ktoré boli zverené do osobnej starostlivosti štátneho príslušníka tretej krajiny s trvalým pobytom na neobmedzený čas, za ľahko zneužiteľnú na migráciu detí z chudobných štátov do Slovenskej republiky tým, že si ich takýto štátny príslušník tretej krajiny vezme do osobnej starostlivosti za finančnú odmenu s cieľom pomôcť svojim príbuzným, alebo zo solidarity k svojej vlasti. 	O	N – Navrhované znenie zachováva súčasný právny stav, ktorý rešpektuje právo maloletého dieťaťa na rodinný život s osobou, ktorej bol zverený do osobnej starostlivosti. V praxi toto ustanovenie nespôsobuje žiadne problémy. Cudzinecká polícia neskúma dôvody, pre ktoré k zvereniu došlo.

	
SIS	V § 46 sa text označí ako odsek 1 a pripája sa nový odsek 2, ktoré znie:
V § 46 sa text označí ako odsek 1 a pripája sa nový odsek 2, ktoré znie: „(2) Ministerstvo vnútra môže udeliť trvalý pobyt aj bez splnenia podmienok ustanovených v tomto zákone na návrh Slovenskej informačnej služby alebo Vojenského spravodajstva z dôvodu bezpečnostných záujmov Slovenskej republiky.“ Odôvodnenie: Ide o zachovanie súčasného právneho stavu, ktorý odzrkadľuje bezpečnostné a spravodajské záujmy a potreby Slovenskej republiky. 	Z	

A	
ŠÚSR	čl. I
K bodom 78 a 80 – odporúčame ich spojiť do jedného bodu s touto úvodnou vetou „V §83 ods.3 písm. b) a §84 ods.7 písm. b) sa....“.	O	
A	
ŠÚSR	čl. I
K bodu 41 – v §36d ods. 1 odporúčame slová „podľa §36a alebo 36c“ nahradiť slovami „podľa §36a alebo §36c“, v ods.4 odporúčame slová „podľa odsekov 2 alebo 3“ nahradiť slovami „podľa odseku 2 alebo odseku 3“.	O	
A	
ŠÚSR	čl. I
K bodu 60 – v §61a ods.2 odporúčame slová „§19, 31, 38, 44 a §52“ nahradiť slovami „§19, §31, §38, §44 a 52“.	O	
A	
ŠÚSR	čl. I
K bodu 90 – v §115 ods.15 odporúčame slová „podľa odseku 13 alebo 14“ nahradiť slovami „podľa odseku 13 alebo odseku 14“.	O	
A	
ŠÚSR	čl. I
K bodu 99 – celé znenie úvodnej vety odporúčame upraviť „Za §131e sa vkladá §131f, ktorý vrátane nadpisu znie:“ a v tom zmysle upraviť aj ďalší text.	O	
A	
ŠÚSR	čl. II
V úvodnej vete k čl. II odporúčame slová „a dopĺňa“ vypustiť.	O	
A	
ŠÚSR	čl. III
V úvodnej vete k čl. III odporúčame slová „mení a“ vypustiť.	O	
A	
UčPS	Nad rámec návrhu zákona
Navrhujeme predložený návrh doplniť nasledovne: V § 25 sa dopĺňajú odseky 4 a 5, ktoré znejú: "(4) Ak ide o udelenie povolenia na prechodný pobyt podľa odseku 1 písm. c) tréneroviX1) vrcholového športuX2) alebo športovcovi na vykonávanie vrcholového športu na základe zmluvy o profesionálnom vykonávaní športuX3) pre športovú organizáciu zapísanu v informačnom systéme podľa osobitného predpisu,X4) ktorá je členom národného športového zväzu, policajný útvar povolenie na prechodný pobyt udelí bezodkladne najneskôr však do 7 dní s podmienkou, že žiadateľ v určenej lehote predloží podklady potrebné na to, aby preukázal, že neexistujú podmienky podľa § 33 ods. 6. Policajný útvar môže v odôvodnených prípadoch určenú lehotu predĺžiť, najviac však o 30 dní. (5) Policajný útvar bezodkladne zruší rozhodnutie o povolení prechodného pobytu podľa odseku 4, ak a) zistí, že existujú podmienky podľa § 33 ods. 6 alebo b) žiadateľ v lehote určenej podľa odseku 4 nepreukázal, že neexistujú podmienky podľa § 33 ods. 6 a určená lehota nebola predĺžená. Do poznámky pod čiarou X1) X2), X3) a X4) navrhujeme uviesť odkazy na ustanovenia predpisov, v ktorých je upravený príslušný pojem alebo inštitút. Cieľom navrhovanej zmeny je dosiahnuť stav, aby slovenské profesionálne kluby kolektívnych športov (hokej, futbal, basketbal, hádzaná, volejbal, pripadne aj vodné pólo), ktoré pôsobia vo vrcholovom športe t.j. súťažia na medzinárodnej úrovni alebo hrajú najvyššiu slovenskú súťaž neboli znevýhodnené oproti iným konkurenčným európskym klubom v dôsledku pomerne zdĺhavého procesu legálneho angažovania športovcov a trénerov z tretích krajín do slovenských profesionálnych klubov. Aktuálny stav je taký, že športovec alebo tréner z tretej krajiny žiada na Slovensku o povolenie prechodného pobytu za účelom vykonávania osobitnej činnosti podľa § 25 zákona o pobyte cudzincov, ktorou je aj športová činnosť. Po podaní žiadosti o prechodný pobyt je povinný športovec a tréner preukázať že neexistujú podmienky na zamietnutie jeho žiadosti o prechodný pobytUvedené v § 36 ods. 3 zákona pobyte cudzincov. Asi najzložitejším bodom je zadováženie výpisu z registra trestov alebo obdobného registra, ktorý je vedený v tretej krajine, z ktorej športovec alebo tréner pochádza. Tu sa vyžaduje predloženie listiny z vyšším úradným overením tzv. apostila ako aj s úradným prekladom do slovenského jazyka. A toto zabezpečiť trvá žiadateľovi niekedy aj dva-tri mesiace. Keď športovec predloží všetky podklady útvar cudzineckej polície má následne poriadkovú lehotu 30 dní na to, aby rozhodol o udelení prechodného pobytu. A tak sa stáva, že v niektorých prípadoch v čase, keď je povolenie na prechodný pobyt udelené už športovec alebo tréner ukončili svoje súťažné pôsobenie na území Slovenska (napr. play-off európska súťaž) a odcestovali do svojej krajiny alebo do iného štátu, Keď opustí územie Slovenska je právne zložité od neho po opustení SR čokoľvek žiadať/vymáhať (vysporiadanie daní alebo odvodov) alebo vymáhať, najmä ak sa nezdržiava na území Európskej únie. Čo to znamená pre športový klub: Športový klub by chcel riadne športovca mat v tzv. inom pracovnoprávnom vzťahu na základe zmluvy o profesionálom vykonávaní športu a prihlásiť športovca ako zamestnanca na daňový úrad a do príslušných poisťovni. Toto sa mu však nepodarí bez toho, aby vedel predložiť na tieto úrady povolenie k prechodnému pobytu. Z toho vyplýva, že športovci, ak vykonávajú šport na Slovensku tak ho vykonávajú zrejme len ako turisti bez toho, aby bolo možné reálne naplniť zmluvu o profesionálnom vykonávaní športu najmä čo sa týka daňovo odvodovej časti. Športovec očakáva a požaduje od klubu zmluvu a odmenu. Klub si je zase vedomý toho, že športovca by mal vyplácať ako zamestnanca až po uzavretí zmluvy o profesionálnom vykonávaní športu po prihlásení na daňový úrad a do poisťovni a z každej odmeny by mu mal zraziť zálohovú zrážkovú daň z príjmu fyzických osôb. Klub by mal po správnosti (musí) počkať na vydanie povolenia na prechodný pobyt na športovú činnosť a až potom môže športovcovi umožniť vykonávať športovú činnosť a uzavrieť s ním zmluvu o profesionalnom vykonávaní športu a vyplácať mu odmenu a náhrady štandardným spôsobom tak, aby ich mohol riadne účtovať v nákladoch ako odmenu športovca. Obdobne pri trénerovi, ktorý má status športového odborníka - podnikateľa ako samostatne zárobkovo činnej osoby alebo zamestnanca, nie je možné, aby sa etabloval v slovenskom právnom/daňovo-odvodovom prostredí (prihlásenie do poisťovní a na daňový úrad) bez toho, aby mal povolenie na prechodný pobyt na vykonávanie športovej činnosti. Navyše v prípade trénerov a športovcov vrcholových športov ide o mediálne známe osoby, čo zvyšuje bezpečnosť navrhovanej úpravy a fungovania. Ak budú môcť slovenské kluby pružne reagovať na nepredvídane okolnosti v svojom kádri, ako sú napríklad zranenia alebo odchody hráčov alebo hračiek alebo aj odchody trénerov a budú vedieť operatívne angažovať do svojich družstiev hráčov alebo hráčky z tretích krajín, zvýši sa im konkurencieschopnosť ako aj pravdepodobnosť na dosiahnutie lepších športových výsledkov a tým aj zvýšenia príjmov, ktoré sa použijú na rozvoj klubu vrátane starostlivosti o deti a mládež.	Z	N – Od pripomienky bolo odstúpené, problém bol vysvetlený na rozporovom konaní. Pre  prípady, kedy je potrebné pružne reagovať na vzniknutú situáciu, ako napr. akútna potreba štátneho príslušníka tretej krajiny na výkon športovej činnosti, je  v súčasnom znení  zákona o pobyte cudzincov   možnosť udelenia národného víza v záujme Slovenskej republiky. Účel pobytu sa preukazuje potvrdením príslušného ministerstva (v tomto prípade ministerstva školstva), do ktorého pôsobnosti príslušná činnosť spadá. Národné vízum je možné udeliť na obdobie výkonu potrebnej činnosti, najviac však na jeden rok, a to aj opakovane. Národné vízum môže byť udelené aj v súvislosti s udelením pobytu v Slovenskej republike (na 90 dní), takže v tomto prípade hráč môže požiadať o udelenie prechodného pobytu na území SR a zároveň môže  vykonávať športovú činnosť, keďže štátny príslušník tretej krajiny s udeleným národným vízom má, na rozdiel od udeleného schengenského víza, pobytový status a svojou činnosťou, prípadne podávaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu neporuší Schengenský kódex.	
ÚGKKSR	celému materiálu
Bez pripomienok	O	
A	
ÚLK	
Navrhujeme predložený návrh doplniť nasledovne: V § 25 sa dopĺňajú odseky 4 a 5, ktoré znejú: "(4) Ak ide o udelenie povolenia na prechodný pobyt podľa odseku 1 písm. c) tréneroviX1) vrcholového športuX2) alebo športovcovi na vykonávanie vrcholového športu na základe zmluvy o profesionálnom vykonávaní športuX3) pre športovú organizáciu zapísanu v informačnom systéme podľa osobitného predpisu,X4) ktorá je členom národného športového zväzu, policajný útvar povolenie na prechodný pobyt udelí bezodkladne najneskôr však do 7 dní s podmienkou, že žiadateľ v určenej lehote predloží podklady potrebné na to, aby preukázal, že neexistujú podmienky podľa § 33 ods. 6. Policajný útvar môže v odôvodnených prípadoch určenú lehotu predĺžiť, najviac však o 30 dní. (5) Policajný útvar bezodkladne zruší rozhodnutie o povolení prechodného pobytu podľa odseku 4, ak a) zistí, že existujú podmienky podľa § 33 ods. 6 alebo b) žiadateľ v lehote určenej podľa odseku 4 nepreukázal, že neexistujú podmienky podľa § 33 ods. 6 a určená lehota nebola predĺžená. Do poznámky pod čiarou X1) X2), X3) a X4) navrhujeme uviesť odkazy na ustanovenia predpisov, v ktorých je upravený príslušný pojem alebo inštitút. Cieľom navrhovanej zmeny je dosiahnuť stav, aby slovenské profesionálne kluby kolektívnych športov (hokej, futbal, basketbal, hádzaná, volejbal, pripadne aj vodné pólo), ktoré pôsobia vo vrcholovom športe t.j. súťažia na medzinárodnej úrovni alebo hrajú najvyššiu slovenskú súťaž neboli znevýhodnené oproti iným konkurenčným európskym klubom v dôsledku pomerne zdĺhavého procesu legálneho angažovania športovcov a trénerov z tretích krajín do slovenských profesionálnych klubov. Aktuálny stav je taký, že športovec alebo tréner z tretej krajiny žiada na Slovensku o povolenie prechodného pobytu za účelom vykonávania osobitnej činnosti podľa § 25 zákona o pobyte cudzincov, ktorou je aj športová činnosť. Po podaní žiadosti o prechodný pobyt je povinný športovec a tréner preukázať že neexistujú podmienky na zamietnutie jeho žiadosti o prechodný pobytUvedené v § 36 ods. 3 zákona pobyte cudzincov. Asi najzložitejším bodom je zadováženie výpisu z registra trestov alebo obdobného registra, ktorý je vedený v tretej krajine, z ktorej športovec alebo tréner pochádza. Tu sa vyžaduje predloženie listiny z vyšším úradným overením tzv. apostila ako aj s úradným prekladom do slovenského jazyka. A toto zabezpečiť trvá žiadateľovi niekedy aj dva-tri mesiace. Keď športovec predloží všetky podklady útvar cudzineckej polície má následne poriadkovú lehotu 30 dní na to, aby rozhodol o udelení prechodného pobytu. A tak sa stáva, že v niektorých prípadoch v čase, keď je povolenie na prechodný pobyt udelené už športovec alebo tréner ukončili svoje súťažné pôsobenie na území Slovenska (napr. play-off európska súťaž) a odcestovali do svojej krajiny alebo do iného štátu, Keď opustí územie Slovenska je právne zložité od neho po opustení SR čokoľvek žiadať/vymáhať (vysporiadanie daní alebo odvodov) alebo vymáhať, najmä ak sa nezdržiava na území Európskej únie. Čo to znamená pre športový klub: Športový klub by chcel riadne športovca mat v tzv. inom pracovnoprávnom vzťahu na základe zmluvy o profesionálom vykonávaní športu a prihlásiť športovca ako zamestnanca na daňový úrad a do príslušných poisťovni. Toto sa mu však nepodarí bez toho, aby vedel predložiť na tieto úrady povolenie k prechodnému pobytu. Z toho vyplýva, že športovci, ak vykonávajú šport na Slovensku tak ho vykonávajú zrejme len ako turisti bez toho, aby bolo možné reálne naplniť zmluvu o profesionálnom vykonávaní športu najmä čo sa týka daňovo odvodovej časti. Športovec očakáva a požaduje od klubu zmluvu a odmenu. Klub si je zase vedomý toho, že športovca by mal vyplácať ako zamestnanca až po uzavretí zmluvy o profesionálnom vykonávaní športu po prihlásení na daňový úrad a do poisťovni a z každej odmeny by mu mal zraziť zálohovú zrážkovú daň z príjmu fyzických osôb. Klub by mal po správnosti (musí) počkať na vydanie povolenia na prechodný pobyt na športovú činnosť a až potom môže športovcovi umožniť vykonávať športovú činnosť a uzavrieť s ním zmluvu o profesionalnom vykonávaní športu a vyplácať mu odmenu a náhrady štandardným spôsobom tak, aby ich mohol riadne účtovať v nákladoch ako odmenu športovca. Obdobne pri trénerovi, ktorý má status športového odborníka - podnikateľa ako samostatne zárobkovo činnej osoby alebo zamestnanca, nie je možné, aby sa etabloval v slovenskom právnom/daňovo-odvodovom prostredí (prihlásenie do poisťovní a na daňový úrad) bez toho, aby mal povolenie na prechodný pobyt na vykonávanie športovej činnosti. Ak budú môcť slovenské kluby pružne reagovať na nepredvídane okolnosti v svojom kádri, ako sú napríklad zranenia alebo odchody hráčov alebo hračiek alebo aj odchody trénerov a budú vedieť operatívne angažovať do svojich družstiev hráčov alebo hráčky z tretích krajín, zvýši sa im konkurencieschopnosť ako aj pravdepodobnosť na dosiahnutie lepších športových výsledkov a tým aj zvýšenia príjmov, ktoré sa použijú na rozvoj klubu vrátane starostlivosti o deti a mládež.	Z	N – Od pripomienky bolo odstúpené, problém bol vysvetlený na rozporovom konaní. Pre  prípady, kedy je potrebné pružne reagovať na vzniknutú situáciu, ako napr. akútna potreba štátneho príslušníka tretej krajiny na výkon športovej činnosti, je  v súčasnom znení  zákona o pobyte cudzincov   možnosť udelenia národného víza v záujme Slovenskej republiky. Účel pobytu sa preukazuje potvrdením príslušného ministerstva (v tomto prípade ministerstva školstva), do ktorého pôsobnosti príslušná činnosť spadá. Národné vízum je možné udeliť na obdobie výkonu potrebnej činnosti, najviac však na jeden rok, a to aj opakovane. Národné vízum môže byť udelené aj v súvislosti s udelením pobytu v Slovenskej republike (na 90 dní), takže v tomto prípade hráč môže požiadať o udelenie prechodného pobytu na území SR a zároveň môže  vykonávať športovú činnosť, keďže štátny príslušník tretej krajiny s udeleným národným vízom má, na rozdiel od udeleného schengenského víza, pobytový status a svojou činnosťou, prípadne podávaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu neporuší Schengenský kódex.	
UNHCR	K článku I, bod 46 (§ 45a ods. 2)
Oceňujúc, že prvá veta navrhovaného ustanovenia je plne v súlade s článkom 1 Dohovoru o právnom postavení osôb bez štátnej príslušnosti z roku 1954 (ďalej len "Dohovor z roku 1954"), druhá veta ide nad rámec definície obsiahnutej v Dohovore z roku 1954. UNHCR si želá poznamenať, že vzhľadom na povahu prípadov osôb bez štátnej príslušnosti, osoby bez štátnej príslušnosti často nie sú schopné podložiť svoj nárok ako taký množstvom listinných dôkazov, ak vôbec nejaké existujú (Príručka UNHCR o ochrane osôb bez štátnej príslušnosti, 2014, ods. 90). Keďže navrhovaný § 45a ods. 2 kladie bremeno dokazovania výlučne na osobu bez štátnej príslušnosti, môže byť v praxi obtiažne pre osobu bez štátnej príslušnosti preukázať pred štátnymi orgánmi aspekty uvedené v bodoch a-c ustanovenia. Okrem toho, v súčasnosti neexistuje žiaden osobitný mechanizmus na identifikáciu osôb bez štátnej príslušnosti. Namiesto preukazovania prvkov uvedených v písmenách a-c, UNHCR odporúča zavedenie náležitého konania o určenie, či ide o osobu bez štátnej príslušnosti, ktoré stanoví príslušné aplikovateľné procesné záruky (Príručka UNHCR o ochrane osôb bez štátnej príslušnosti, 2014, odsek 57 a nasl.; taktiež bod 6 Globálneho akčného plánu UNHCR na roky 2014-2024 na ukončenie javu bez štátnej príslušnosti). UNHCR je pripravené poskytnúť Ministerstvu vnútra SR technické poradenstvo a podporu na zavedenie takéhoto konania. ENG: While appreciating that the first sentence of the proposed provision is fully in compliance with Article 1 of the 1954 Convention relating to the Legal Status of Stateless persons (hereinafter "1954 Convention"), the second sentence goes beyond the scope of the definition contained in the 1954 Convention. UNHCR wishes to note that given the nature of statelessness, stateless persons are often unable to substantiate a claim with much, if any, documentary evidence (UNHCR, Handbook on Protection of Stateless Persons, 2014, para 90). As the proposed Article 45a § 2 lies the burden of proof entirely with the stateless person, it might be difficult in practice for a stateless person to demonstrate before the State’s authorities the points listed in a-c of the provision. In addition, there is currently no dedicated identification mechanism for stateless persons in place. Instead of proving the elements listed in a-c, UNHCR recommends establishing a proper statelessness determination procedure which sets out the applicable procedural safeguards (UNHCR, Handbook on Protection of Stateless Persons, 2014, para 57 onwards; also action 6 of the UNHCR Global Action Plan to end statelessness 2014-2024). UNHCR stands ready to provide the Ministry of Interior with technical advice and support to establish such a procedure.	O	N – V navrhovanom znení ide o zachovanie súčasného stavu, ktorý je v § 46 ods. 3. 	
UNHCR	K článku I, bod 46 (§ 45a ods. 1 písm. a)
V navrhovanom § 45a ods. 1 písm. a) Ministerstvo vnútra SR zavádza možnosť udelenia trvalého pobytu osobe bez štátnej príslušnosti na päť rokov s možnosťou predĺženia. Oceňujúc, že novo navrhované ustanovenie je stále v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky a usmernením UNHCR (Príručka UNHCR o ochrane osôb bez štátnej príslušnosti, 2014, odsek 148), UNHCR si želá poznamenať, že zavedenie tohto ustanovenia bude viesť k podstatnému zúženiu ochrany, ktorá je v súčasnosti dostupná pre osoby bez štátnej príslušnosti na Slovensku. UNHCR preto Ministerstvu vnútra SR odporúča, aby zachovalo § 46 ods. 2 písm. b) zákona o pobyte cudzincov umožňujúceho ministerstvu udeliť osobám bez štátnej príslušnosti trvalý pobyt na neobmedzený čas. ENG: In the proposed Article 45a § 1 a) the Ministry of Interior introduces the possibility to grant a permanent residence permit for 5 years to a stateless person with a possibility of renewal. While appreciating that the newly drafted provision is still in compliance with international obligations of the Slovak Republic and UNHCR guidelines (UNHCR, Handbook on Protection of Stateless Persons, 2014, para 148), UNHCR wishes to note that introduction of this provision will lead to a significant reduction of the protection space currently available for stateless persons in Slovakia. UNHCR would therefore recommend the Ministry of Interior to preserve Article 46 § 2 of the Residence of Aliens Act allowing the Ministry to grant permanent residence to stateless persons for an unlimited time.	O	N – Nemožno súhlasiť s tým, že navrhovaným ustanovením dôjde k podstatnému zúženiu ochrany osoby bez štátnej príslušnosti. Zostáva mu zachovaný trvalý pobyt a všetky práva s tým spojené, ako napr. prístup na trh práce. Po piatich rokoch pobytu bude môcť požiadať o udelenie dlhodobého pobytu, ktorý je pobytom na neobmedzený čas.   	
UNHCR	K článku I, bod 46 (§45a ods. 4)
V navrhovanom § 45a ods. 4, Ministerstvo vnútra SR zavádza možnosť zrušiť trvalý pobyt, ak policajný útvar zistí, že nejde o osobu bez štátnej príslušnosti. Zavedenie konania o určenie, či ide osobu bez štátnej príslušnosti, by znížilo pravdepodobnosť využitia takéhoto ustanovenia a zabránilo by udeľovaniu povolení na trvalý pobyt osobám, ktoré nie sú osobami bez štátnej príslušnosti. UNHCR si preto želá povzbudiť Ministerstvo vnútra SR, aby zaviedlo konanie o určenie, či ide o osobu bez štátnej príslušnosti za účelom uľahčenia identifikácie a ochrany osôb bez štátnej príslušnosti. ENG: In the proposed Article 45a § 4 the Ministry of Interior introduces the possibility to cancel a permanent residence, if the police authority finds out that the concerned person is not a stateless person. The introduction of a statelessness determination procedure would make the use of such a provision less likely and will prevent permanent residence permits from being granted to a person who is not stateless. UNHCR therefore wishes to encourage the Ministry of Interior to establish a statelessness determination procedure to facilitate the identification and protection of stateless persons.	O	N – Ministerstvo vnútra by privítalo konanie o určenie, či ide o osobu bez štátnej príslušnosti. Máme však za to, že takéto konanie by sa malo uskutočniť v rámci súdneho prieskumu. 	
ÚPPVII	
Bez pripomienok	O	A	
ÚPVSR	celému materiálu
Bez pripomienok.	O	A	
ÚVO	celému materiálu
bez pripomienok	O	A	
Verejnosť	Nad rámec návrhu zákona
V § 34 ods. 8 nahradiť spojku „a“ čiarkou, keďže podmienky prechodný pobyt na účel podnikania a na účel zlúčenia rodiny nemôžu nastať súčasne, ale stačí splniť jednu z podmienok.	O	N – Z ostatných ustanovení zákona logicky vyplýva, že cudzinec môže mať udelený pobyt iba na jeden účel.  	
Verejnosť	K bodu 94
V boji proti trestnej činnosti súvisiacej s NELEGÁLNOU migráciou sa nelogicky navrhuje obmedzenie LEGÁLNEJ migrácie a to obmedzením základnej zásady správneho konania – súčinnosti, kam spadá aj poskytnutie príležitosti účinne obhajovať vlastné práva a záujmy. Navyše sa navrhujú hneď dve obmedzenia: zákaz substitučného zastúpenia a vylúčenie odsúdených. Substitučné zastupovanie neprekáža iným orgánom v iných správnych konaniach, dokonca ani polícii, prečo by malo prekážať práve cudzineckej polícii? Účinná obhajoba je o to dôležitejšia, že sa jedná o cudzincov, u ktorých sa dá predpokladať menšia znalosť slovenských predpisov. Ak niekto v minulosti spáchal trestný čin, bol zaňho potrestaný, prečo by mal byť potrestaný druhý krát tým, že nemôže zastupovať v správnom konaní? Na toto existuje napríklad zákaz činnosti, ak nebol uložený, tak asi nebol na to dôvod. Zákaz zastupovania je aj v rozpore s inštitútom zahladenia trestu. Navyše hrozí možnosť zneužitia tohto obmedzenia zo strany správnych orgánov a to napríklad vylúčením zástupcu dovtedy kým nebude mať správny orgán k dispozícii jeho odpis z registra. 	O	ČA -  ustanovenie bolo upravené s tým, že z návrhu bola vypustená časť týkajúca sa advokátov a v prípade iných zástupcov sa bezúhonnosť bude skúmať vo vzťahu k vybraným trestným činom, ktoré súvisia alebo môžu súvisieť s nelegálnou migráciou, ako napr. trestný čin prevádzačstva.

	
Verejnosť	K bodu 24
Z transpozície smernice 2016/801/EÚ táto zmena nevyplýva. Smernica sa týka len cudzincov uvedených v názve smernice, čo potvrdzuje aj čl. 2 ods. 1, smernica sa vyslovene netýka zamestnancov – bod (37), a v čl. 7 ods. 4 sa členským štátom vyslovene dáva možnosť schváliť žiadosť ak sa v čase podania žiadosti cudzinec „oprávnene zdržiava na jeho území“, presne ten istý text ako je v aktuálnej verzii zákona – „na území Slovenskej republiky zdržiava oprávnene“. Podobná zmena sa navrhovala aj v roku 2014 a neprešla. Zastupiteľské úrady nemajú kapacity na prijímanie všetkých žiadostí vízových cudzincov, už teraz sú čakacie lehoty na termín na podanie žiadosti niekoľko mesiacov a často aj vyše roka a to dokonca aj v kultúrne blízkych slovanských štátoch. Nie je to ani primárna náplň konzulátov a podanie jednej žiadosti trvá celé doobedie, very time-consuming. Navyše takouto zmenou a vzhľadom na čakacie lehoty by Slovensko prišlo predovšetkým o kvalitných cudzincov, ktorých by sme naopak mali lákať (modrá karta), alebo ktorých sa EÚ snaží zvýhodňovať (viď posledné smernice) a ostali by Slovensku len tí, ktorých nikto nechce a oplatí sa im čakať x mesiacov na podanie žiadosti.	O	N – Schengenské vízum nie je možné udeliť na účel podania si žiadosti o udelenie pobytu. 	
Verejnosť	Nad rámec návrhu zákona
Zákonom 82/2017 Z.z. sa do § 22 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti doplnili dva nové odseky, čím sa odsek 8, v ktorom sa hovorí o vyslaných zamestnancoch, prečísloval na 10, avšak v § 23 ods. 6 písm. d) zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov, kde sa tiež hovorí o vyslaných zamestnancoch, ostala poznámka pod čiarou bez zmien – stále sa odvoláva na § 22 ods. 8 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti, ktorý bol ale medzičasom prečíslovaný na ods. 10. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.	O	

A	
NBÚSR	Odoslané bez pripomienok			
ÚJDSR	Odoslané bez pripomienok			
MZSR	Odoslané bez pripomienok			
PMÚSR	Odoslané bez pripomienok			
ÚNMSSR	Odoslané bez pripomienok			
MŽPSR	Odoslané bez pripomienok			

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná