Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Zákon o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	420 /160	
Počet vyhodnotených pripomienok	420	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	174 /73	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	49 /22	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	191 /65	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov

Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1.	Asociácia zamestnávatelských zväzov a združení Slovenskej republiky	10 (8o,2z)	0 (0o,0z)			
2.	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky	2 (2o,0z)	0 (0o,0z)			
3.	Inštitút zamestnanosti	10 (1o,9z)	0 (0o,0z)			
4.	Jana Žitňanská, poslankyňa Európskeho parlamentu	7 (7o,0z)	0 (0o,0z)			
5.	Konferencia biskupov Slovenska	2 (0o,2z)	0 (0o,0z)			
6.	Klub 500	1 (0o,1z)	0 (0o,0z)			
7.	Košický samosprávny kraj	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
8.	Ministerstvo dopravy a výstavby Slovenskej republiky	8 (5o,3z)	0 (0o,0z)			
9.	Ministerstvo financií Slovenskej republiky	58 (22o,36z)	0 (0o,0z)			
10.	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky	7 (4o,3z)	0 (0o,0z)			
11.	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky	37 (34o,3z)	0 (0o,0z)			
12.	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
13.	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
14.	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	63 (41o,22z)	0 (0o,0z)			
15.	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky	5 (5o,0z)	0 (0o,0z)			
16.	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	19 (16o,3z)	0 (0o,0z)			
17.	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
18.	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky	10 (10o,0z)	0 (0o,0z)			
19.	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky	4 (4o,0z)	0 (0o,0z)			
20.	Národná banka Slovenska	4 (2o,2z)	0 (0o,0z)			
21.	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR	24 (15o,9z)	0 (0o,0z)			
22.	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR	17 (17o,0z)	0 (0o,0z)			
23.	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky	26 (7o,19z)	0 (0o,0z)			
24.	Republiková únia zamestnávateľov	12 (4o,8z)	0 (0o,0z)			
25.	Slovenská katolícka charita	1 (0o,1z)	0 (0o,0z)			
26.	Sociálna poisťovňa, Ul. 29 augusta č. 8 a 10, 813 63 Bratislava 1	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
27.	Splnomocnenec vlády SR pre podporu najmenej rozvinutých okresov	10 (5o,5z)	0 (0o,0z)			
28.	Splnomocnenec vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity	16 (7o,9z)	0 (0o,0z)			
29.	Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti	12 (2o,10z)	0 (0o,0z)			
30.	Slovenský zväz výrobcov tepla	1 (0o,1z)	0 (0o,0z)			
31.	Štatistický úrad Slovenskej republiky	3 (1o,2z)	0 (0o,0z)			
32.	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky	1 (0o,1z)	0 (0o,0z)			
33.	Únia miest Slovenska	2 (2o,0z)	0 (0o,0z)			
34.	Úrad podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu	4 (2o,2z)	0 (0o,0z)			
35.	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky	1 (1o,0z)	0 (0o,0z)			
36.	Úrad pre verejné obstarávanie	6 (4o,2z)	0 (0o,0z)			
37.	Úrad vlády Slovenskej republiky	13 (11o,2z)	0 (0o,0z)			
38.	Verejnosť	15 (15o,0z)	0 (0o,0z)			
39.	Združenie miest a obcí Slovenska	4 (1o,3z)	0 (0o,0z)			
40.	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
41.	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
42.	Národný bezpečnostný úrad	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)	x		
43.	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
44.	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
45.	Národný inšpektorát práce	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
46.	BRATISLAVSKÝ SAMOSPRÁVNY KRAJ	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
47.	Trnavský samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
48.	Trenčiansky samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
49.	Nitriansky samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
50.	Žilinský samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
51.	Banskobystrický samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
52.	Prešovský samosprávny kraj	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
53.	Magistrát hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
54.	Mesto Žilina	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
55.	Mesto Trenčín	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
56.	Slovenská akadémia vied	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
57.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
58.	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
59.	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
60.	Najvyšší súd Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
61.	Národná rada Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
62.	Kancelária Ústavného súdu Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
63.	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
64.	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
65.	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou	0 (0o,0z)	0 (0o,0z)		x	
	Spolu	420 (260o,160z)	0 (0o,0z)			
Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
AZZZ SR	všeobecne k návrhu
Návrh zákona odporúčame v prípade sociálneho družstva doplniť o tieto ustanovenia: 2.1. Sociálne družstvo uzatvorí s členmi, ktorí vykonávajú prácu v pracovnom pomere alebo mimo pracovného pomeru dobrovoľne, úrazové poistenie a poistenie právnej zodpovednosti za ujmu spôsobenú pri výkone tejto práce tretím osobám. 2.2. Sociálne družstvo (alebo sociálny podnik v ktorejkoľvek právnej forme ?) nesmie a) emitovať dlhopisy, b) neobmedzene ručiť za záväzky iného družstva, obchodnej spoločnosti alebo občianskeho združenia, c) uzatvárať zmluvy o tichom spoločenstve, d) vykonať prevod alebo dať do nájmu časť svojho majetku; to neplatí, ak je druhou zmluvnou stranou sociálny podnik (sociálne družstvo ?). 2.3. Sociálne družstvo, ak to pripúšťajú stanovy, môže rozdeliť medzi svojich členov najviac 33% svojho disponibilného zisku. 2.4. Pri zániku členstva má doterajší člen sociálneho družstva nárok na vyrovnací podiel, ktorý sa rovná splnenej vkladovej povinnosti k členskému vkladu. Ak sa vlastný kapitál družstva zníži pod úroveň nominálnej hodnoty členských vkladov, vyrovnací podiel sa pomerne zníži. Lehota na vyplatenie vyrovnacieho podielu je jeden rok, ak stanovy neurčia kratšiu lehotu. 2.5. Stanovy môžu určiť, že ak sa nehlasuje o otázkach splynutia, zlúčenia, premene, rozdelení, likvidácii a o inom zrušení družstva alebo zmene právnej formy, člen, ktorý je fyzickou osobou v sociálnom družstve, môže mať až 10% všetkých hlasov a člen, ktorý je právnickou osobou, môže mať až 20% všetkých hlasov. 2.6. V sociálnom družstve sa zakazuje rozhodovať na čiastkových členských schôdzach a zriaďovať zhromaždenie delegátov. 2.7. Pri zániku družstva likvidáciou sa podiel jednotlivých členov na likvidačnom zostatku rovná hodnote ich splneného členského vkladu, alebo hodnote určenej pomerne. Podiel na likvidačnom zostatku sa vypláca v peniazoch. 2.8. Likvidačný zostatok sa po uspokojení práv členov na výplatu podielu na likvidačnom doplatku podľa rozhodnutia členskej schôdze inému sociálnemu družstvu, prípadne obci, v ktorej má zanikajúce družstvo svoje sídlo. Iný spôsob naloženia s likvidačným zostatkom nie je prípustný. Pripomienka zásadná. 	Z	N	Vymedzenie sociálneho družstva je nad rámec zámerov návrhu zákona. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
AZZZ SR	V § 10 ods. 1 písm. d) a v rovnako v ods. 2 písm. d) 
V § 10 ods. 1 písm. d) a v rovnako v ods. 2 písm. d) vynechať ustanovenie o práve zamestnanca hlasovať v sociálnom družstve alebo v občianskom združení aj keď nie je jeho členom, ak bol zamestnancom alebo členom družstva najmenej 5 rokov. Odôvodnenie: Návrh nie je v súlade s „demokratickou správou“ podniku. Môže tiež motivovať členov k ukončeniu členstva s nárokom na vyrovnací podiel bez ujmy na práve spolurozhodovania. 	O	ČA	Ustanovenie odseku 1 písm. d) bolo upravené tak, že právo hlasovať sa nebude týkať zamestnanca, ktorý bol v predchádzajúcich piatich rokoch členom družstva alebo občianskeho združenia	
AZZZ SR	§ 10 ods. 2 písm. d)
V § 10 ods. 2 písm. d) nahradiť slová „vlastní podiel na...“ slovami „je spoločníkom...“ a slová „vlastníkov podielov“ (písm. b)) nahradiť slovom „spoločníkov“ lebo slovami „majiteľov podielov“. Odôvodnenie: Obch. zákonník ani zákon o cenných papieroch nepozná pojem „vlastník podielu“. Majetkové podiely tohto druhu právna teória považuje za „vlastníctvo svojho druhu“, nie v poňatí Občianskeho zákonníka čomu zodpovedá pojem „majiteľ podielu“ v každom gramatickom tvare. 	O	A	Slová „vlastník podielu“ boli nahradené slovami „majiteľ podielu“.	
AZZZ SR	§ 10 ods. 3 písm. a)
V § 10 ods. 3 písm. a) nahradiť slovo „existenciu“ (valného zhromaždenia) slovom „ustanovenie“.	O	A		
AZZZ SR	V § 16 
V § 16 upraviť ustanovenie o výročnej správe tak, že je bezodplatne prístupná v sídle sociálneho podniku pre jeho členov a osoby, ktoré osvedčia právny dôvod. V ustanovení vynechať povinnosť zverejniť výročnú správu na webovej stránke podniku. Odôvodnenie: Výročná správa, ktorá má zahrnovať aj zápisnice zo zasadnutí poradného výboru a ostatných orgánov sociálneho podniku môže obsahovať citlivé osobné alebo obchodné údaje a iné skutočnosti, ktoré môžu byť predmetom obchodného tajomstva, alebo bude vyhotovená v znení, ktoré nesplní jej poslanie pre členov, orgány podniku a orgány vonkajšej kontroly. 	O	ČA	Ustanovenie § 16 ods. 2 písm. b) bolo vypustené.	
AZZZ SR	§ 4 
V § 4 nahradiť slovo „kontrola“ v príslušnom gramatickom tvare slovom „riadenie“. Odôvodnenie: Pojem „kontrol“ je pravdepodobne prevzatý z prekladu a nezodpovedá obsahu, ktorý by mal mať v danom ustanovení v slovenčine. 	O	A		
AZZZ SR	§ 5 a v § 7
V § 5 a v § 7 v ods. 1 nahradiť slová „...nenaruší hlavný cieľ“ slovami „ nebude v rozpore s hlavným cieľom“. Rovnako upraviť znenie ustanovenia v § 7 ods. 5.	O	N	Terminológia je prevzatá z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1296/2013 z 11. decembra 2013 o programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI).	
AZZZ SR	V § 6 ods. 2 písm. g)
V § 6 ods. 2 písm. g) podstatne upraviť navrhované podmienky na priznanie štatútu sociálneho podniku doplnením osobitných ustanovení pre jednotlivé právne formy sociálneho podniku, osobitne aj pre obchodné spoločnosti a družstvo, ktoré majú byť upravené v ich vnútornej organizácii a činnosti inak, ako v obchodnom zákonníku. Návrh na doplnenie osobitných ustanovení o právnej forme sociálneho družstva uvádzame v bode 2 s tým, že obdobne je potrebné doplniť osobitné ustanovenia aj pre sociálny podnik v navrhovaný právnych formách obchodných spoločností a občianskych združení. Odôvodnenie: Návrh zákona v § 6 ods. 2 písm. g) uvádza viaceré závažné podmienky na priznanie štatútu sociálneho podniku len pre občianske združenie a to odkazom na početné ustanovenia Obch. zákonníka v hlave II. o družstve a len pre nadáciu, investičný fond alebo nadáciu odkazom na niektoré ustanovenia Obch. zákonníka o obchodných spoločnostiach alebo len o s. r. o. Vnútornú organizáciu a činnosť sociálneho podniku vo forme obchodných spoločností a družstva však vo viacerých otázkach bližšie neupravuje vôbec. V tomto kontexte nie je riešením odkaz na ustanovenia Obch. zákonníka o právnej povahe a o účele založenia obchodnej spoločnosti podľa § 56 a družstva podľa § 221 Obch. zákonníka, uvedený v § 4 predloženého návrhu zákona. 	Z	N	Upraviť navrhované podmienky na priznanie štatútu sociálneho podniku doplnením osobitných ustanovení aj pre obchodné spoločnosti a družstvo, ktoré majú byť upravené v ich vnútornej organizácii a činnosti inak, ako v Obchodnom zákonníku nie je potrebné, nakoľko Obchodný zákonník sa na obchodné spoločnosti a družstvá aj bez výslovného vyjadrenia bude vzťahovať. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
AZZZ SR	V §§ 17 – 20
V §§ 17 – 20 nahradiť pojem „finančný nástroj“ v príslušnom gramatickom tvare konkrétnejším označením finančných nástrojov použiteľných na tento účel ( napr. cenné papiere, pôžičky, úvery, fondy EÚ, prípadne ďalšie). Odôvodnenie: Zákonná úprava má byť aj v tejto veci aspoň ako-tak zrozumiteľná nielen pre finančných expertov. 	O	N	Ide o finančný nástroj v zmysle zákona č. 323/2015 Z. z. o finančných nástrojoch financovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V texte je odkaz na citovaný zákon.	
AZZZ SR	24 ods. 2 
V 24 ods. 2 nahradiť slová „jediný podnik“ slovami „spoločný podnik“. 	O	N	Pojem „jediný podnik“ je prebratý z nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis.	
GPSR	K čl. I (§ 6 ods. 5)
Odporúčame na konci odseku 5 bodku nahradiť čiarkou a pripojiť slová: „pokiaľ jeho odsúdenie nebolo zahladené alebo sa na neho nehľadí, akoby nebol odsúdený.“.	O	A		
GPSR	K čl. I [§ 7 ods. 1 písm. c)]
Vzhľadom na to, že žiadosť podľa § 7 ods. 1 sa podáva Ministerstvu práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, t. j. štátny orgán vyžaduje od fyzickej osoby (štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu) predloženie výpisu s údajom, ktorým disponuje iný štátny orgán, odporúčame v návrhu zákona uplatniť schému zabezpečenia výpisu z registra trestov uvedenú v § 12 ods. 1 zákona č. 330/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, podľa ktorého „Výpis z registra trestov sa vydá aj ... na žiadosť iného orgánu verejnej moci, ak to ustanovuje osobitný zákon,6a)...“. Uvedená schéma je zapracovaná v zákonoch uvedených v poznámke pod čiarou k odkazu 6a, a to: „§ 15c ods. 1 zákona č. 138/1992 Zb. o autorizovaných architektoch a autorizovaných stavebných inžinieroch v znení neskorších predpisov. § 38 ods. 5 zákona č. 55/2017 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. § 3 ods. 4 zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov.“. 	O	A		
IZ	§12
§12 ods (2) doplniť odvolávku na zákonník práce §12 (1), že pojem zamestnanec je podľa tohto zákona (a nie podľa zákona o sociálnom poistení, kde veľká časť znevyhodnených osôb nie sú zamestnanci)	Z	N	Odkaz na Zákonník práce považujeme za nadbytočný. Pri pojme „zamestnanec“ sa vždy vychádza z definície uvedenej v kódexe pracovného práva (Zákonník práce), pokiaľ príslušný predpis neustanoví inak (napr. má vlastnú definíciu alebo odkáže na iný predpis).	
IZ	§12
§12 ods (2) doplniť odvolávku na zákonník práce §12 (1), že pojem zamestnanec je podľa tohto zákona (a nie podľa zákona o sociálnom poistení, kde veľká časť znevyhodnených osôb nie sú zamestnanci) §12 ods (2) zmeniť na „ a) najmenej 30 % znevýhodnených osôb z celkového počtu zamestnancov a najmenej 30 % mzdových nákladov je za znevýhodnené osoby, b) najmenej 30 % zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov a najmenej 30 % z mzdových nákladov je za zraniteľné osoby alebo c) najmenej 40 % znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov a zároveň 40 % mzdových nákladov je za znevýhodnené alebo zraniteľné osoby.“ §12 ods (4) zmeniť na „Spôsob a lehoty na odobratie štatútu r.s.p. v dôsledku porušenia povinností v odseku (2) stanový všeobecne záväzný právy predpis.“	Z	N	Odkaz na Zákonník práce považujeme za nadbytočný. Pri pojme „zamestnanec“ sa vždy vychádza z definície uvedenej v kódexe pracovného práva (Zákonník práce), pokiaľ príslušný predpis neustanoví inak (napr. má vlastnú definíciu alebo odkáže na iný predpis). Nie je možné dopredu odhadnúť mzdové náklady rôznych typov podnikov. Dôvody na zrušenie štatútu registrovaného sociálneho podniku sú uvedené v § 8 návrhu zákona. Nie je zrejmé, aký všeobecne záväzný právny predpis má predkladateľ pripomienky na mysli.	
IZ	§12
§12 ods (2) doplniť odvolávku na zákonník práce §12 (1), že pojem zamestnanec je podľa tohto zákona (a nie podľa zákona o sociálnom poistení, kde veľká časť znevyhodnených osôb nie sú zamestnanci) §12 ods (2) zmeniť na „ a) najmenej 30 % znevýhodnených osôb z celkového počtu zamestnancov a najmenej 30 % mzdových nákladov je za znevýhodnené osoby, b) najmenej 30 % zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov a najmenej 30 % z mzdových nákladov je za zraniteľné osoby alebo c) najmenej 40 % znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov a zároveň 40 % mzdových nákladov je za znevýhodnené alebo zraniteľné osoby.“ §12 ods (4) zmeniť na „Spôsob a lehoty na odobratie štatútu r.s.p. v dôsledku porušenia povinností v odseku (2) stanový všeobecne záväzný právy predpis.“ 	O	N	Odkaz na Zákonník práce považujeme za nadbytočný. Pri pojme „zamestnanec“ sa vždy vychádza z definície uvedenej v kódexe pracovného práva (Zákonník práce), pokiaľ príslušný predpis neustanoví inak (napr. má vlastnú definíciu alebo odkáže na iný predpis). Nie je možné dopredu odhadnúť mzdové náklady rôznych typov podnikov. Dôvody na zrušenie štatútu registrovaného sociálneho podniku sú uvedené v § 8 návrhu zákona. Nie je zrejmé, aký všeobecne záväzný právny predpis má predkladateľ pripomienky na mysli.	
IZ	§12 ods (2)
§12 ods (2) zmeniť na „ a) najmenej 30 % znevýhodnených osôb z celkového počtu zamestnancov a najmenej 30 % mzdových nákladov je za znevýhodnené osoby, b) najmenej 30 % zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov a najmenej 30 % z mzdových nákladov je za zraniteľné osoby alebo c) najmenej 40 % znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov a zároveň 40 % mzdových nákladov je za znevýhodnené alebo zraniteľné osoby.“ Zavedenie minimálneho podielu mzdových nákladov odstráni jednoduchšie formy obchádzania zákona (polovičné úväzky, PN, …). 	Z	N	Odkaz na Zákonník práce považujeme za nadbytočný. Pri pojme „zamestnanec“ sa vždy vychádza z definície uvedenej v kódexe pracovného práva (Zákonník práce), pokiaľ príslušný predpis neustanoví inak (napr. má vlastnú definíciu alebo odkáže na iný predpis). Nie je možné dopredu odhadnúť mzdové náklady rôznych typov podnikov. 	
IZ	§12 ods (4)
§12 ods (4) zmeniť na „Spôsob a lehoty na odobratie štatútu r.s.p. v dôsledku porušenia povinností v odseku (2) stanový všeobecne záväzný právy predpis.“	Z	N	Dôvody na zrušenie štatútu registrovaného sociálneho podniku sú uvedené v § 8 návrhu zákona. Nie je zrejmé, aký všeobecne záväzný právny predpis má predkladateľ pripomienky na mysli.	
IZ	§25
§25 odsek (5) sa mení „na informačné účely“ na „na právne účely“ a na koniec vety sa dopĺňa „ako open data“.	Z	N	Pripomienka je nezrozumiteľná. V § 25 nie je odsek 5.	
IZ	§28 odsek (2) 
§28 odsek (2) do bodu a) na koniec „, webstránku a emailovú adresu“ nový bod: „i) ďalšie informácie podľa uváženia sociálneho podniku“ 	Z	N	Do registra sociálnych podnikov sa budú zapisovať údaje, ktoré ustanoví zákon, nie údaje, ktoré uváži sociálny podnik.	
IZ	§6 ods (2) 
§6 ods (2) nový bod „m) plní ďalšie podmienky stanovené všeobecne záväzným predpisom“ v blízkej budúcnosti sa nájdu možnosti ako obchádzať duch tohto zákona a zároveň dodržať jeho literu. odvolávka na vyhlášku umožní pružne reagovať na tieto nové informácie.	Z	N	Podmienky na priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku možno ustanoviť iba zákonom, nie vykonávacím predpisom.	
IZ	v §4 ods (1)
v §4 ods (1) odstrániť „alebo fyzická osoba podnikateľ” fyzická osoba nebude vedieť zdokladovať použitie svojho príjmu (platu, zisku) na spoločenskoprospešný cieľ a budú problémy s ochranou osobných údajov.	Z	ČA	Fyzická osoba bola zúžená na podnikateľa, ktorý je zamestnávateľom.	
IZ	všetkému
v §4 ods (1) odstrániť „alebo fyzická osoba podnikateľ” fyzická osoba nebude vedieť zdokladovať použitie svojho príjmu (platu, zisku) na spoločenskoprospešný cieľ a budú problémy s ochranou osobných údajov. §6 ods (2) nový bod „m) plní ďalšie podmienky stanovené všeobecne záväzným predpisom“ v blízkej budúcnosti sa nájdu možnosti ako obchádzať duch tohto zákona a zároveň dodržať jeho literu. odvolávka na vyhlášku umožní pružne reagovať na tieto nové informácie. §12 ods (2) doplniť odvolávku na zákonník práce §12 (1), že pojem zamestnanec je podľa tohto zákona (a nie podľa zákona o sociálnom poistení, kde veľká časť znevyhodnených osôb nie sú zamestnanci) §12 ods (2) zmeniť na „ a) najmenej 30 % znevýhodnených osôb z celkového počtu zamestnancov a najmenej 30 % mzdových nákladov je za znevýhodnené osoby, b) najmenej 30 % zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov a najmenej 30 % z mzdových nákladov je za zraniteľné osoby alebo c) najmenej 40 % znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov a zároveň 40 % mzdových nákladov je za znevýhodnené alebo zraniteľné osoby.“ Zavedenie minimálneho podielu mzdových nákladov odstráni jednoduchšie formy obchádzania zákona (polovičné úväzky, PN, …). §12 ods (4) zmeniť na „Spôsob a lehoty na odobratie štatútu r.s.p. v dôsledku porušenia povinností v odseku (2) stanový všeobecne záväzný právy predpis.“ §16 odsek (1) nová veta: „Výročná správa je súčasťou registra sociálnych podnikov.“ §16 nový odsek (6): „Registrovaný sociálny podnik predkladá správy v minimálne štvrťročnej periodicite, ktoré obsahujú minimálne nasledovné údaje za dané obdobie: celkové výnosy, celkové náklady, mzdové náklady, mzdové náklady zraniteľných zamestnancov, mzdové náklady znevýhodnených zamestnancov, náklady na odpisy, ostatné náklady. Spôsob, lehoty a sankcie za nedodanie správy určí všeobecne záväzný právny predpis. Všetky správy zverejní ministerstvo ako open data a sú súčasťou registra sociálnych podnikov.“ predkladanie pravidelných správ, ako jednoduchého výstupu z účtovníctva, umožní včasné odhalenie obchádzania zákona ako je napríklad neprimerane vysoké outsourcovanie služieb. §28 odsek (2) do bodu a) na koniec „, webstránku a emailovú adresu“ nový bod: „i) ďalšie informácie podľa uváženia sociálneho podniku“ §25 odsek (5) sa mení „na informačné účely“ na „na právne účely“ a na koniec vety sa dopĺňa „ako open data“. v Článku XIV sa v novelizovanom §53f sa mení prvá veta v odseku (2) na „Príspevok sa poskytuje na základe žiadosti integračného podniku.“ a vypúšťa sa odsek (5). vyjasnenie faktu, že tento príspevok je automatický, bez akéhokoľvek schvaľovania úradom práce. v Článku XXIII sa dopĺňa nový bod novelizujúci zákon o verejnom obstarávaní: doplniť § 38 nový bod 14) znie „Verejný obstarávateľ môže v podmienkach účasti určiť, akú sumu musí dodávateľ vykázať ako mzdové výdavky znevýhodnených alebo zraniteľných osôb podľa osobitného predpisu (zákon o sociálnej ekonomike). Všeobecne záväzný predpis určí spôsob tohto vykazovania, sankcie za porušenie tejto podmienky a podmienky za akých môže túto povinnosť presunúť na subdodávateľov.“ umožnenie robiť sekundárne sociálne verejné obstarávanie – napr. sociálne aspekty pri výstavbe diaľnic v hladových dolinách. 	Z	N	Výročnú správu bude registrovaný sociálny podnik ukladať do verejnej časti registra účtovných závierok, niet dôvodu na to, aby bola ešte aj súčasťou registra sociálnych podnikov. Predkladanie ďalších správ okrem výročnej správy považujeme za duplicitné a nadbytočné. Nie je možné dopredu odhadnúť mzdové náklady rôznych typov podnikov. Dôvody na zrušenie štatútu registrovaného sociálneho podniku sú uvedené v § 8 návrhu zákona. Nie je zrejmé, aký všeobecne záväzný právny predpis má predkladateľ pripomienky na mysli.	
Jana Žitňanská, poslankyňa EP	§ 14 ods. 2
Navrhujem doplniť, kto bude financovať údržbu a opravy bytového domu. Odôvodnenie: V § 14 sociálny podnik bývania má mať podľa ods. 2 povinnosť najmenej 70% bytov prenajímať najviac za nájomné zodpovedajúce nákladom na byt. Nie je celkom jasné, či sa má jednať len o režijné náklady samotnej bežnej prevádzky alebo či do týchto nákladov bude započítaná aj tvorba fondu na údržbu a opravy domu. Teda kto bude financovať fond údržby a opráv. Pre dlhodobú udržateľnosť je potrebné jednoznačne určiť z akých prostriedkov sa bude realizovať údržba bytového fondu. 	O	A		
Jana Žitňanská, poslankyňa EP	Čl. I, § 9
Navrhujem konštrukciu a kompetencie poradného výboru definovať s takou náplňou, aby nezasahoval do oprávnení iných už existujúcich orgánov žiadateľa napr. u obchodných spoločností. Odôvodnenie: V § 9 sa ustanovuje u registrovaného sociálneho podniku Poradný výbor. Z názvu Poradný výbor by vyplývalo, že jeho úlohou by mala byť len poradenská konzultatívna činnosť, tomuto Poradnému výboru sú však zverené právomoci, ktoré narúšajú kompetencie už existujúcich iných orgánov žiadateľa (napr. kontrolná právomoc). Registrovaným sociálnym podnikom budú môcť byť subjekty s rôznymi právnymi formami. Každý z nich si vytvára svoje orgány na základe iných právnych predpisov podľa ich právnej formy kde sú kompetencie vymedzené zákonnými ustanoveniami (napr. Obchodného zákonníka v prípade obchodných spoločností). Nie je definovaný vzťah Poradného výboru k týmto iným orgánom, čo predznamenáva kompetenčné a zodpovednostné konflikty, preto považujem takéto postavenie Poradného výboru za nekompatibilné. 	O	N	Predkladateľ sa nedomnieva, že kompetencie poradného výboru zasahujú do oprávnení iných už existujúcich orgánov žiadateľa napr. u obchodných spoločností.	
Jana Žitňanská, poslankyňa EP	§ 28 ods. 2, písm. h)
Navrhujem upraviť na znenie „h) konečný užívateľ výhod ak je žiadateľ o registráciu obchodnou spoločnosťou“ Odôvodnenie: Podľa § 28 ods. 2 písm. h) sa do registra sociálnych podnikov má zapisovať aj konečný užívateľ výhod čo je kategória spájaná s bojom proti schránkovým firmám a skrytým majiteľom firiem v podnikateľskom prostredí. Toto prichádza do úvahy u obchodných spoločností, nie však u takých právnických osôb ako napr. občianske združenie kde nie je reťazec kapitálového alebo majetkového prepojenia. Preto navrhujem túto povinnosť obmedziť len na obchodné spoločnosti. 	O	N	Konečný užívateľ výhod je definovaný v § 6a zákona č. 297/2008 o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti. Z tohto paragrafu vyplýva, že v prípade OZ a NO je „konečným užívateľom výhod“ štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu OZ alebo NO. Predvetie v § 6a ods. 1 hovorí, že konečným užívateľom výhod je „každá fyzická osoba, ktorá skutočne ovláda alebo kontroluje právnickú osobu, fyzickú osobu – podnikateľa alebo združenie majetku, a každá fyzická osoba, v prospech ktorej tieto subjekty vykonávajú svoju činnosť alebo obchod”, pričom druhá časť tejto vety zdanlivo naznačuje, že v prípade OZ/NO by mohol byť tento paragraf problematický. V odseku 1 sa však môže na OZ/NO vzťahovať ďalej iba písm. a), ktoré hovorí o právnickej osobe [písmená b) a c) hovoria o fyzickej osobe, respektíve o združení majetku]. Podmienky písmena a) pritom drvivá väčšina OZ ani NO nespĺňa, keďže tieto podmienky hovoria, že konečným užívateľom výhod je „fyzická osoba, ktorá 1. má priamy alebo nepriamy podiel alebo ich súčet najmenej 25 % na hlasovacích právach v právnickej osobe alebo na jej základnom imaní vrátane akcií na doručiteľa, 2. má právo vymenovať, inak ustanoviť alebo odvolať štatutárny orgán, riadiaci orgán, dozorný orgán alebo kontrolný orgán v právnickej osobe alebo akéhokoľvek ich člena, 3. ovláda právnickú osobu iným spôsobom, ako je uvedené v prvom a druhom bode, 4. má právo na hospodársky prospech najmenej 25 % z podnikania právnickej osoby alebo z inej jej činnosti”. Jedinou podmienkou, ktorá by teoreticky mohla byť splnená, je § 6a ods. 1 písm. a) bod 1, a to v prípade, že OZ je tvorené najviac štyrmi členmi. V takomto prípade by ale bol aj dobrý dôvod mať ich medzi konečnými užívateľmi výhod uvedených. Napokon § 6a v ods. 2 hovorí, že “[a]k žiadna fyzická osoba nespĺňa kritériá uvedené v odseku 1 písm. a) [čo je prípad drvivej väčšiny OZ/NO], za konečných užívateľov výhod u tejto osoby sa považujú členovia jej vrcholového manažmentu; za člena vrcholového manažmentu sa považuje štatutárny orgán, člen štatutárneho orgánu, prokurista a vedúci zamestnanec v priamej riadiacej pôsobnosti štatutárneho orgánu.” Z toho vyplýva záver uvedený vyššie, že v prípade veľkej väčšiny OZ/NO sa za “konečného užívateľa výhod” považuje práve štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu. Keďže v prípade RSP ide o podnikanie, a to podnikanie s verejnou podporou, je primerané mať štatutára či štatutárov ako konečných užívateľov výhod v zmysle zákona podchytených.	
Jana Žitňanská, poslankyňa EP	§ 10
Navrhujem ustanovenie o Demokratickej správe definovať s takou náplňou, aby nezasahoval do oprávnení iných už existujúcich orgánov žiadateľa napr. u obchodných spoločností. Odôvodnenie: Ustanovenie o Demokratickej správe v registrovanom sociálnom podniku zamestnancom priznáva hlasovacie právo v prípade obchodných spoločností bez ohľadu na existenciu majetkového podielu a priznávajú sa tým oprávnenia, ktoré inak v obchodných spoločnostiach prináležia len spoločníkom alebo akcionárom, a to takým spôsobom, ktorý preferuje zamestnancov. Vzhľadom na nastavené podmienky v § 9 (Poradný výbor) a § 10 (Demokratická správa)mám pochybnosti o tom, že obchodné spoločnosti budú mať záujem o získanie štatútu registrovaného sociálneho podniku, pretože nastavené požiadavky zasahujú významným spôsobom do práv majiteľov takýchto spoločností a ich existujúcich orgánov. 	O	N	Demokratická správa je alternatívou k poradnému výboru. Ak subjekt sociálnej ekonomiky nevie/nechce uplatňovať demokratickú správu, môže podmienku podľa § 6 ods. 2 písm. b) splniť zriadením poradného výboru. Členstvo v poradnom výbore je nastavené veľmi široko.	
Jana Žitňanská, poslankyňa EP	Čl. I, § 6 ods. 2 písm. g) bod 1. a bod 2
Navrhujem zrušiť. Odôvodnenie: Podmienkou registrácie registrovaného sociálneho podniku je podľa § 6 ods. 2 písm. g) bod 1. u občianskych združení aplikácia niektorých ustanovení Obchodného zákonníka týkajúca sa družstiev (najmä § 221-223, § 235) napr. označenie obchodného mena družstvo, základné imanie, zápis do obchodného registra, zriadenie nedeliteľného fondu a pod. Obdobne v § 6 ods. 2 písm. g), bode 2. sa ustanovenia Obchodného zákonníka týkajúce sa spoločnosti s ručením obmedzením (napr. § 105 až § 124) majú aplikovať v prípade nadácií, neinvestičných fondov alebo neziskových organizácií. Považujem spájanie požiadaviek na rozdielne právne formy do vytvárania akéhosi hybridu za nezlučiteľné. 	O	N	Zámerom je, aby sa aj mimovládne organizácie správali ako podnikateľské subjekty, ak chcú mať štatút registrovaného sociálneho podniku.	
Jana Žitňanská, poslankyňa EP	Čl. I, § 6 ods. 2 písm. d):
Odporúčam podrobnejšie stanoviť kritériá na hodnotenie dôveryhodnosti žiadateľa o zápis do registra sociálnych podnikov. Odôvodnenie: Na priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku je podľa § 6 ods. 2 písm. d) vyžadovaná dôveryhodnosť. Okrem posúdenia zákonom požadovaných podmienok o neexistencii záväzkov žiadateľa voči štátu (dane, poistné), neporušenia nelegálneho zamestnávania, neexistencia konkurzu, v značnej miere sa zrejme MPSVaR bude spoliehať na osvedčenie organizácie sektora sociálnej ekonomiky, ktoré zákon ďalej obsahuje. Toto osvedčenie bude mať len odporúčací charakter a konečné posúdenie dôveryhodnosti bude na subjektívnom posúdení MPSVaR. 	O	N	V zmysle predloženého návrhu zákona môže žiadateľ o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku preukázať dôveryhodnosť osvedčením vydaným organizáciou sektora sociálnej ekonomiky. Podmienka dôveryhodnosti sa bude považovať za splnenú, pokiaľ ministerstvo v rámci konania nezistí skutočnosti, ktorá preukážu opak.	
Jana Žitňanská, poslankyňa EP	§ 27 ods. 7
Odporúčam poplatok za vydanie osvedčenia stanoviť transparentným spôsobom. Odôvodnenie: Vydávanie osvedčenia organizáciou sektora sociálnej ekonomiky žiadateľovi o registráciu sociálneho podniku za dohodnutú odplatu (§ 27 ods. 7) môže skĺznuť do obchodovania s osvedčeniami, preto by tento poplatok za vydanie osvedčenia mal byť stanovený transparentným spôsobom. 	O	N	Predkladateľ sa nedomnieva , že vydávanie osvedčenia organizáciou sektora sociálnej ekonomiky žiadateľovi o registráciu sociálneho podniku za dohodnutú odplatu môže skĺznuť do obchodovania s osvedčeniami. Zároveň platí, že osvedčenie je fakultatívnou prílohou k žiadosti o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku.	
KBS	K § 4 ods. 1 
V § 4 ods. 1 navrhujeme doplniť za slová nezisková organizácia poskytujúca všeobecne prospešné služby) (ďalej len „nezisková organizácia“) slová „účelové zariadenie cirkvi a náboženskej spoločnosti“ s odkazom na § 6 ods. 1 písm. h) zákona č. 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností v znení neskorších predpisov. Odôvodnenie: V §4 tak ako je navrhnutý nie je uvedené účelové zariadenie cirkvi a náboženskej spoločnosti, ako subjekt sociálnej ekonomiky, čo by pre všetky arcidiecézne a diecézne charity v praxi znamenalo, že nebudú oprávnené založiť sociálny podnik. Pre charity práve toto kľúčové, lebo iným spôsobom nevedia riešiť pracovnú terapiu v rámci resocializácie. A pracovná terapia má zasa výrazný sociálny dopad, čo je vlastne zmyslom a cieľom tohto zákona.	Z	A		
KBS	k čl. I, §2 písm e) bod 2 Zákona
Zameniť gramatický nesprávne použitie pojmov "rodová nerovnosť" na "nerovnosť pohlaví"; "rodová skupina" na "skupina pohlavia" Odôvodnenie: Pojem "rod" "rodová nerovnosť", tak ako ho používa návrh tohto zákona je v rozpore a) s významom pojmu "rod", ktorý používa Ústava Slovenskej republiky b) s § 3 Zákona 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov s korpusom Slovníka Slovenského jazyka, kodifikovanom Jazykovedným ústavnom Ľudovíta štúra Slovenskej republiky Ad a) Ústava Slovenskej republiky používa oddelené pojmy „rod“ a „pohlavie“, pričom pojem „rod“ nijako neodkazuje na kategóriu „žien a mužov“. Žena a muž sú kategórie pohlavia. Ústava SR používa pojem „rod“ v jeho obvyklom lingvistickom význame, ako je uvedené v Slovníku slovenského jazyka, teda s odkazom na predkov a potomkov, na líniu rodu, pôvod rodu. Túto terminológiu je potrebné dôsledne odlišovať v legislatívnych textoch a vyhnúť sa tak vnútorným rozporom v právnom systéme. Ad b) Pojem „ROD“ (Krátky slovník slovenského jazyka z r. 2003 – kodifikačná príručka.; http://slovniky.korpus.sk/) Rod: rod -u m. 1. rad, spoločenstvo potomkov pochádzajúcich z jedných prarodičov, pokolenie: starý r., šľachtický r. 2. odb. zákl. jednotka v prvotnom polit.-ekon. systéme 3. zool., bot. systematická jednotka zahŕňajúca najbližšie príbuzné druhy živočíchov al. rastlín 4. pôvod (význ. 2): bola zemianskeho r-u; je r-om Slovák 5. narodenie, zrod: je nadaný od r-u 6. lingv.: (gram.) r. gram. kategória vyjadrujúca príslušnosť podst. m. do jednej z troch zákl. skupín: mužský, ženský, stredný r.; slovesný r. gram. kategória vyjadrujúca vzťah slovesného deja k jeho východisku a k podmetu; rodový príd. k 1 – 3, 6: r-é tradície, r-é zriadenie; r-é znaky; r-é prípony (Krátky slovník slovenského jazyka z r. 2003 – kodifikačná príručka.; http://slovniky.korpus.sk/) Pojem „POHLAVIE“ Krátky slovník slovenského jazyka z r. 2003 – kodifikačná príručka.; http://slovniky.korpus.sk/) pohlavie -ia s. 1. súbor znakov odlišujúcich ženské (samičie) jedince od mužských (samčích): novorodenec mužského p-ia 2. súhrn ženských al. mužských jedincov: počtom prevládlo ženské p.; hovor.: nežné p. ženy; silné p. muži 3. (vonkajšie) pohlavné ústrojenstvo; pohlavný príd.: p-á výchova, p-é orgány; p. styk súlož; pohlavne prísl.: p. dospelý; pohlavnosť -i ž. fyz. vzťahy medzi pohlaviami, pohlavný život; pohlavný pud, sexuálnosť, sexualita Podľa §3 Zákona 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov sa pri tvorbe právneho predpisu používa štátny jazyk v kodifikovanej podobe, najmä z hľadiska jazykovej, štylistickej a významovej správnosti. Právny predpis musí byť terminologicky správny, presný a všeobecne zrozumiteľný. Používajú sa len správne a ustálené právne pojmy. Právny predpis musí byť terminologicky jednotný. Na označenie rovnakých právnych inštitútov sa používajú rovnaké právne pojmy v rovnakom význame. Pri preberaní a vykonávaní právne záväzných aktov Európskej únie sa používajú ustálené právne pojmy, ktoré zodpovedajú účelu a obsahu sledovanému preberaným a vykonávaným právne záväzným aktom Európskej únie. Zdôrazňujeme, že na dve rôzne kategórie nie je možné používať ten istý pojem, teda pojem rovnosti medzi mužmi a ženami musí reflektovať z pojmologického hľadiska gramatický význam "rovnosť pohlaví". Je neprípustné akceptovať, že v súčasnosti panuje v systéme slovenského právneho poriadku právny chaos a nejednoznačnosť, ktorú zaviedlo obsahovo nekorektné a jazykovo nekodifikované používanie pojmu „rod“ v niektorých právnych predpisoch, zatiaľ čo v iných právnych predpisoch sa pojem „rod“ používa tak, ako ho obsahovo mal na mysli ústavodarca pri príprave Ústavy Slovenskej republiky a tak, ako je tomu v súčasnej verzii kodifikovaného slovenského jazyka. Žiaľ, v súčasnom právnom poriadku je niekoľko protiústavných zákonov, ktoré priamo odporujú ústave a zákonu o tvorbe právnych predpisov, tým, že zavádzajú pre rôzne kategórie ten istý pojem. Rovnako právne nekorektné riešenie je názvoslovie celých odborov na príslušných štátnych inštitúciách, ktoré nereflektuje presné používanie právnych pojmov, čo ale nie je dôvodom na nerešpektovanie zákona o tvorbe právnych predpisov. V záujme zachovania právnej istoty by mal zákonodarca obmedziť ďalšie zavádzanie protiústavného významu pojmu, ba práve sa usilovať napraviť tento stav a preto je potrebné pre význam „pohlavie“ používať pojem „pohlavie“ a nie „rod“.	Z	N	Nestotožňujeme sa s tvrdením navrhovateľa, že ide o nesprávne použitie pojmov.	
Klub 500	K § 4, § 5 návrhu zákona a k súvisiacim ustanoveniam
Navrhujeme rozšíriť pôsobnosť navrhovaného zákona o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov aj na kategóriu škôl. Odôvodnenie: Školy v rámci výkonu svojej podnikateľskej činnosti (keďže podľa platných a účinných právnych predpisov môžu podnikať) poskytujú všeobecne prospešné služby vzdelávaním a rekvalifikáciou marginalizovaných skupín obyvateľstva už aj v súčasnosti. Touto činnosťou školy aj teraz napĺňajú všetky charakteristické znaky sociálneho podniku, ako sú definované v návrhu zákona, a tým napĺňajú účel pripravovaného zákona.	Z	N	Škola nepredstavuje samostatnú právnu formu. Ak sa subsumuje pod niektorú z navrhovaných právnych foriem, zákon sa bude vzťahovať aj na ňu. Ťažko si však predstaviť, že škola bude vykonávať hospodársku činnosť, ktorej hlavným cieľom bude dosahovanie pozitívneho sociálneho vplyvu.	
KSK	celému materiálu
bez pripomienok	O			
MDaVSR	Čl. I v § 25 ods. 3 
odporúčam slová „odseku 2“ nahradiť slovami „odseku l“.	O	A		
MDaVSR	Čl. I v § 27 ods. 3 
odporúčam slovo „práce“ presunúť za slovo „Ministerstvo“. 	O	A		
MDaVSR	predkladacej správe 
odporúčam doplniť súlad návrhu zákona s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a s právom Európskej únie.	O	N	Súlad návrhu zákona s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, a s právom Európskej únie je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR uvedený vo všeobecnej časti dôvodovej správy.	
MDaVSR	Čl. I v poznámke pod čiarou k odkazu 33 
odporúčam na konci doplniť slová „v znení neskorších predpisov“.	O	ČA	Doplnené číslo zákona, ktorým bol § 3 zákona č. 131/2002 Z. z. novelizovaný (zákon č. 363/2007 Z. z.).	
MDaVSR	Čl. VI a XIII 
v úvodnej vete odporúčam vypustiť slová „mení a“.	O	ČA	Upravený čl. XIII.	
MDaVSR	Čl. XXIII 
žiadam vypustiť bod 3. Odôvodnenie: Použitie sociálneho hľadiska pri minimálne 10 % verejných obstarávaní, ktoré verejný obstarávateľ a obstarávateľ v kalendárnom roku začal alebo realizoval, nemožno zavádzať ako povinnosť celoplošne a paušalizovane na všetky verejné obstarávania, keďže každá organizácia verejného obstarávateľa a obstarávateľa má svoje špecifiká a osobitosti a vyhlasuje verejné obstarávania na základe svojich požiadaviek. Každé verejné obstarávanie je potrebné posudzovať individuálne a stanovenie kritérií na vyhodnotenie ponúk, ako aj podmienok plnenia zmluvy musí byť primerané a musí súvisieť s predmetom zákazky. Povinným zavedením tejto požiadavky môžu byť umelo podporované aj také predmety zákaziek, pri ktorých trh v dostatočnej miere neposkytuje dostatok hospodárskych subjektov, ktoré spĺňajú podmienky stanovené novelou zákona. Nesprávnou, resp. povinnou aplikáciou takýchto podmienok plnenia zmluvy môže dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže, a tým porušovaniu základných princípov verejného obstarávania, čo sa môže prejaviť na väčšom počte uplatnených revíznych postupov a v konečnom dôsledku spôsobiť predĺženie procesu verejného obstarávania. Zároveň vo väzbe na kritériá na vyhodnotenie ponúk, ktoré sú definované v § 44 ods. 3 zákona č. 343/2015 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je použitie sociálnych aspektov veľmi ťažko aplikovateľné. 	Z	ČA	Ustanovenie bolo upravené. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
MDaVSR	Čl. I 
žiadam vypustiť slová „sociálny podnik bývania“ v § 6 ods. 2 písm. a) bod 3., v § 11 ods. 2 písmeno c) a celý § 14. Odôvodnenie: Podľa § 8 ods. 1 písm. l) zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov pôsobnosť v oblasti tvorby a uskutočňovania bytovej politiky má ministerstvo. V súvislosti s uvedeným je nevyhnutné konštatovať, že už v súčasnosti je možné zabezpečiť bývanie pre sociálne znevýhodnené skupiny obyvateľstva prostredníctvom podporných nástrojov v pôsobnosti ministerstva. Podpora na obstaranie nájomných bytov na účel sociálneho bývania je poskytovaná vo forme dotácií na rozvoj bývania a výhodných úverov zo Štátneho fondu rozvoja bývania. Dotácie na rozvoj bývania sú poskytované obci, vyššiemu územnému celku alebo neziskovej organizácii poskytujúcej všeobecne prospešné služby na zabezpečovanie bývania, správy a údržby a obnovy bytového fondu a sú určené predovšetkým pre nízkopríjmové skupiny obyvateľstva s príjmom domácnosti nepresahujúcim trojnásobok životného minima v súlade s definíciou sociálneho bývania podľa § 21 ods. 1 zákona č. 443/2010 Z. z. o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom bývaní v znení neskorších predpisov. Prostredníctvom Štátneho fondu rozvoja bývania je možné poskytnúť výhodný úver na obstaranie nájomných bytov aj iným právnickým osobám. Z hľadiska bytovej politiky nie je možné sa stotožniť s návrhom rozšírenia príjmovej hranice oprávnených nájomcov v prípade sociálnych podnikov bývania. Definícia sociálneho bývania v Slovenskej republike je konštruovaná v súlade s Rozhodnutím Komisie z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 7, 11. 1. 2012). V tomto rozhodnutí Komisie je jednoznačne určené, že len sociálne bývanie pre znevýhodnených občanov alebo sociálne slabšie skupiny, ktoré vzhľadom na obmedzenú platobnú schopnosť nie sú schopné získať bývanie za trhových podmienok, je vyňaté z notifikačnej povinnosti. Svedčí o tom aj predchádzajúce rozhodnutie Komisie N642/2009 v prípade Holandska. Predpoklad, že by sociálne podniky bývania mohli dosahovať zisk a 49 % z neho použiť svojvoľne, opätovne naráža na pravidlá štátnej pomoci vzhľadom na to, že by mali byť oprávnené na príjem dotácie. Vychádzajúc z dokumentu „Sociálna ekonomika a sociálne podnikanie“, na ktorý sa odvoláva aj predkladateľ, je zavádzanie sociálneho podniku bývania nad rámec celého konceptu. Činnosť sociálnych podnikov v oblasti bývania je totiž obmedzená len na správu a údržbu bývania, teda poskytovanie služieb, ktoré súvisia s integráciou určitej znevýhodnenej skupiny, resp. jedincov. Tieto aktivity nesúvisia so staviteľskou a investičnou činnosťou tak, ako je navrhnuté. Zároveň je to jeden zo základných predpokladov fungovania rakúskeho modelu, kde tieto činnosti musia byť oddelené a tieto organizácie musia približne 97 % svojich ziskov opätovne reinvestovať do oprávnených činností, t. j. činností, ktoré priamo súvisia s účelom, na ktorý boli tieto organizácie zriadené. 	Z	N	Nejde o bytovú politiku, ide o podmienky pre bytový sociálny podnik. Model podpory sociálneho bývania je známy, je potrebné umožniť natiahnutie súkromných zdrojov. Definícia sociálneho bývania je v súlade s rozhodnutím Komisie. Problematika štátnej pomoci je pokrytá inými ustanoveniami [schéma podľa nariadenia (EÚ) č. 651/2014]. Dokument „Sociálna ekonomika a sociálne podnikanie“ bývanie (housing) medzi aktivitami sociálnych podnikov uvádza napr. aj vyjadrenie strešnej organizácie Social Economy Europe - „Social Economy is everywhere, for anyone. Social Economy enterprises and organisations are particularly active in the following domains: social security, social and health services, insurance services, banking services, local services, education, training and research, social tourism, renewable energy, consumer services, industrial and agrifood production, handicraft, building, residential environment and cooperative housing, associated work, as well as in the domains of culture, sport and leisure activities.“. Navrhujeme zadefinovať pojem „neverejne poskytované sociálne bývanie“. Definícia sociálneho podniku bývania: §13 - Sociálny podnik bývania (1) Sociálny podnik bývania je verejnoprospešný podnik, ktorého vlastníkom nie je obec ani vyšší územný celok a ktorého pozitívnym sociálnym vplyvom je zabezpečovanie neverejne poskytovaného sociálneho bývania. (2) Neverejne poskytovaným sociálnym bývaním na účely odseku 1 je poskytovanie bývania, správy, údržby a obnovy bytového fondu prostredníctvom výstavby, prestavby alebo obstarania bytov na účely ich nájmu fyzickým osobám s mesačným príjmom do mediánu mesačnej mzdy zverejneného Štatistickým úradom Slovenskej republiky prostredníctvom výsledkov výberového zisťovania o štruktúre miezd v Slovenskej republike za predchádzajúci kalendárny rok, alebo prostredníctvom nájmu bytov týmto fyzickým osobám. Neverejne poskytované sociálne bývanie je sociálnou službou všeobecného záujmu podľa osobitného predpisu.x) x) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady EÚ č. 1304/2013 o Európskom sociálnom fonde. Čl. 3 ods. 1 písm. b) bod iv): ESF podporuje tieto investičné priority: v záujme tematického cieľa „podpora sociálneho začlenenia, boja proti chudobe a akejkoľvek diskriminácii zlepšenie prístupu k cenovo prístupným, trvalo udržateľným a kvalitným službám vrátane zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb všeobecného záujmu.	
MDaVSR	Čl. XIX 
žiadam vypustiť. Odôvodnenie: V súvislosti s pripomienkou vypustiť z Čl. I ustanovenia, ktoré sa týkajú sociálnych podnikov bývania, žiadam vypustiť aj navrhované zmeny v zákone č. 443/2010 Z. z. 	Z	N	Platí odôvodnenie k predchádzajúcej pripomienke.	
MFSR	K čl. V (novela zákona NR SR č. 278.1993 Z. z.)
Ak má byť možnosť poskytnutia investičnej pomoci podľa § 18 ods. 1 písm. e) návrhu upravená v zákone o správe majetku štátu, potom je potrebné túto možnosť upraviť aj v § 8e zákona o správe majetku štátu, napríklad v novom písmene f), aby sa predaj majetku štátu do vlastníctva sociálneho podniku podľa osobitného predpisu mohol realizovať v podmienkach zákona o správe majetku štátu mimo osobitného ponukového konania alebo elektronickej aukcie, ak kupujúci dodrží podmienky ustanovené zákonom o sociálnej ekonomike.	Z	A		
MFSR	K čl. VII (novela zákona č. 147.1997 Z. z.)
Čl. VII žiadam uviesť v tomto znení: „Zákon č. 147/1997 Z. z. o neinvestičných fondoch a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 207/1996 Z. z. v znení zákona č. 335/2007 Z. z., zákona č. 445/2008 Z. z., zákona č. 547/2011 Z. z., zákona č. 352/2013 Z. z., zákona č. 162/2014 Z. z., zákona č. 272/2015 Z. z. a zákona č. 91/2016 Z. z. sa mení takto: 1. § 24 odsek 2 znie: (2) Neinvestičný fond je povinný mať účtovnú závierku a výročnú správu overenú štatutárnym audítorom,8a) ak a) príjem8b) verejných prostriedkov a podielov zaplatenej dane v účtovnom období, za ktoré je účtovná závierka zostavená, presiahne 100 000 eur, alebo b) všetky príjmy neinvestičného fondu v účtovnom období, za ktoré je účtovná závierka zostavená, presiahnu 400 000 eur; tým nie je dotknutá povinnosť overenia účtovnej závierky podľa osobitného predpisu.8c) Poznámky pod čiarou k odkazom 8a až 8c znejú: „8a) Zákon č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 91/2016 Z. z. 8b) § 2 ods. 4 písm. f) zákona č. 431/2002 Z. z. 8c) § 19 ods. 4 zákona č. 431/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ 2. V § 24 ods. 3 sa slovo „apríla“ nahrádza slovom „júla“. 3. V § 25 ods. 1 sa slová „31. marca“ nahrádzajú slovami „30. júna“. 4. V § 25 ods. 3 sa slovo „apríla“ nahrádza slovom „júla“.“. 	Z	A		
MFSR	K čl. VIII (novela zákona č. 213.1997 Z. z.)
Čl. VIII žiadam uviesť v tomto znení: „Zákon č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení zákona č. 35/2002 Z. z., zákona č. 335/2007 Z. z., zákona č. 445/2008 Z. z., zákona č. 8/2010 Z. z., zákona č. 547/2011 Z. z., zákona č. 5/2012 Z. z. a zákona č. 352/2013 Z. z., zákona č. 272/2015 Z. z., zákona č. 354/2015 Z. z. a zákona č. 91/2016 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 1. V § 14 sa vypúšťa písmeno g). 2. V § 15 sa odsek 3 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: „e) nezisková organizácia neuloží v lehote určenej v rozhodnutí o uložení pokuty podľa § 34a ods. 3 výročnú správu do verejnej časti registra účtovných závierok.4)“. 3. V § 33 odsek 3 znie: „(3) Nezisková organizácia je povinná mať účtovnú závierku a výročnú správu overenú štatutárnym audítorom,12a) ak a) príjem12b) verejných prostriedkov a podielov zaplatenej dane v účtovnom období, za ktoré je účtovná závierka zostavená, presiahne 100 000 eur, alebo b) všetky príjmy neziskovej organizácie v účtovnom období, za ktoré je účtovná závierka zostavená, presiahnu 400 000 eur; tým nie je dotknutá povinnosť overenia účtovnej závierky podľa osobitného predpisu.12c). Poznámky pod čiarou k odkazom 12a až 12c znejú: „12a) Zákon č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 91/2016 Z. z. 12b) § 2 ods. 4 písm. f) zákona č. 431/2002 Z. z. 12c) § 19 ods. 4 zákona č. 431/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ 4. V § 33 ods. 4 sa slovo „apríla“ nahrádza slovom „júla“. 5. Za § 34 sa vkladá § 34a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 34a Pokuty (1) Ak nezisková organizácia neuloží výročnú správu do verejnej časti registra účtovných závierok4) podľa § 34 ods. 3, registrový úrad uloží neziskovej organizácií za porušenie tejto povinnosti pokutu do výšky 500 eur. Pri určovaní výšky pokuty registrový úrad prihliada na závažnosť, dĺžku trvania a následky protiprávneho konania a prípadne opakované neplnenie alebo porušovanie povinností ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe. (2) Pokuta je splatná do 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty. Pokuta je príjmom štátneho rozpočtu. (3) V rozhodnutí o uložení pokuty registrový úrad určí primeranú lehotu na uloženie výročnej správy do verejnej časti registra účtovných závierok, ktorá nesmie byť kratšia ako 30 dní. (4) Na konanie o uložení pokuty sa vzťahujú ustanovenia všeobecného predpisu o správnom konaní.5).“.“. Body 1, 2, 4 a 5 sú nad rámec návrhu, avšak so subjektmi sociálnej ekonomiky, ako ich označuje návrh, úzko súvisia. V súčasnosti nezisková organizácia, ktorá opomenie svoju povinnosť uložiť si výročnú správu do registra účtovných závierok, ide zo zákona do likvidácie. Tento prísny postih je v zákone o neziskových organizáciách od roku 2002, kedy predkladali výročné správy neziskové organizácie listinne. Od roku 2014 sa predkladajú elektronicky. V uplynulom období išli do likvidácie z tohto dôvodu viaceré neziskové organizácie. Veľakrát aj funkčné, ktoré poskytovali rôznu, väčšinou sociálnu činnosť. Takýto postih nemá v slovenskom právnom poriadku žiaden typ organizácie. Je preto potrebné zmierniť tento postih. Namiesto likvidácie by okresný úrad vyzval organizáciu a uložil jej pokutu za neuloženie výročnej správy. Pri ukladaní pokuty by okresný úrad prihliadal na závažnosť, dĺžku trvania a následky protiprávneho konania a prípadné opakované neplnenie alebo porušovanie povinností. 	Z	A		
MFSR	K čl. XIII (novela zákona č. 595.2003 Z. z.)
Článok XIII žiadam vypustiť z týchto dôvodov: a) návrh predpokladá rozsiahlu priamu podporu prostredníctvom dotácií a iných návratných a nenávratných finančných výpomocí z prostriedkov štátneho rozpočtu, čo by malo byť dostačujúcou podporou zo strany štátu; navrhované daňové opatrenia sú veľmi nejasne a nezrozumiteľne formulované a v priamom rozpore so súčasným znením zákona o dani z príjmov; podľa dôvodovej správy základnou myšlienkou podpory sociálnych podnikov je, že štát sa môže rozhodnúť podporovať sociálne podniky ponechaním časti zisku určeného na reinvestície (podpora cez odpočet) alebo sociálne podniky zdania zisk a následne ich štát podporí prostredníctvom dotácií a pod.; z návrhu teda vyplýva dvojitá podpora, a to tak cez uplatnenie odpočtu registrovaných sociálnych podnikov podľa § 30d, ako aj prostredníctvom poskytnutia podpory cez investičnú pomoc, kompenzačnú pomoc a pomoc na podporu dopytu (rôzne nenávratné alebo podmienené vratné dotácie a príspevky), b) návrh v čl. I § 4 ods. 1 vymedzuje, že subjektom sociálnej ekonomiky môže byť aj fyzická osoba podnikateľ, ktorá podniká alebo vykonáva inú zárobkovú činnosť; podľa čl. XIII bodu 1 § 30d ods. 1 má nárok na uplatnenie odpočtu pri registrovaných sociálnych podnikoch iba daňovník – fyzická osoba, ktorá dosahuje príjmy z podnikania podľa § 6 ods. 1 zákona o dani z príjmov; príjmy z inej samostatnej zárobkovej činnosti sú vymedzené v § 6 ods. 2 zákona o dani z príjmov, čiže ide o nesúlad navrhovaného čl. XIII bodu 1 § 30d ods. 1 a čl. I § 4 ods. 1, c) podľa bodu 1 § 30d ods. 1 je od základu dane možné odpočítať sumu vo výške 20% (10%) zo zisku dosiahnutého v príslušnom zdaňovacom období, ktorý bol použitý tak, že bol vložený do rezervného fondu na účely použitia na počiatočnú investíciu, preto je potrebné upozorniť, že základom dane je výsledok hospodárenia (alebo zisk) pred zdanením, ktorý sa znižuje o daň z príjmov a tak dostaneme výsledok hospodárenia (alebo zisk) po zdanení; všetky fondy, vrátane rezervného fondu, (výnimkou je iba sociálny fond, ktorého tvorbu určuje zákon č. 152/1994 Z. z. o sociálnom fonde a o zmene a doplnení zákona č. 286/1992 Zb. o daniach z príjmov v znení) je možné tvoriť len zo zisku po zdanení, a teda nemôžu byť položkou znižujúcou základ dane, resp. výsledok hospodárenia pred zdanením (na tejto úprave sú založené Obchodný zákonník a účtovné predpisy od roku 1993); z uvedeného dôvodu opatrenie považujem za nesystémové, d) návrh vymedzuje ako podmienku na uplatnenie odpočtu vloženie zisku do rezervného fondu alebo nedeliteľného fondu; upozorňujem, že fyzická osoba s príjmami z podnikania podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona o dani z príjmov netvorí rezervný fond ani nedeliteľný fond, a preto fyzická osoba nemôže nikdy splniť túto podmienku a tým si ani uplatniť odpočet, čo platí aj vo vzťahu k niektorým právnym formám daňovníkov nezaložených alebo nezriadených na podnikanie (napr. občianske združenia) účtujúcich v sústave jednoduchého účtovníctva, ktoré by potom tiež nemohli nikdy splniť podmienku vloženia sumy do predmetných fondov, e) z návrhu je nie zrejmé, či daňovník má nárok uplatňovať odpočet podľa § 30d len za jedno zdaňovacie obdobie alebo za viacero zdaňovacích období, ak by každoročne splnil podmienku vloženia časti zisku do rezervného fondu alebo nedeliteľného fondu; ak bolo zámerom daňovo zvýhodniť registrovaný sociálny podnik len pri počiatočnej investícii, bolo potrebné jednoznačne určiť maximálny počet zdaňovacích období, za ktoré má daňovník nárok uplatňovať si odpočet podľa § 30d. f) k § 50 ods. 6 písm. j) absentuje dôvodová správa, ktorá by vysvetľovala zámer predkladateľa; ak je cieľom návrhu v § 50 ods. 6 písm. j), že správca dane má overovať nielen skutočnosť, že prijímateľ je sociálnym podnikom (prijímateľ môže byť výlučne nezisková organizácia nie podnikateľ) ale aj overovať daňovníkov – poskytovateľov podielu zaplatenej dane, či nie sú spoločníkmi, členmi alebo akcionármi v tomto sociálnom podniku, tento návrh je zo strany správcu dane prakticky nerealizovateľný, resp. uvedené by si vyžiadalo ďalšie úpravy § 50 ako napr. povinnosť vyhlásenia daňovníka, že nie je takýmto spoločníkom v sociálnom podniku a určenie prijímateľa, či je sociálnym podnikom; v tejto súvislosti nie je možné súhlasiť s požiadavkou na úpravu § 50 ods. 6 tak, aby medzi prijímateľov percent zaplatenej dane boli zahrnuté sociálne podniky, ktoré sú obchodnými spoločnosťami alebo fyzické osoby/podnikatelia, ktorí rovnako môžu mať štatút sociálneho podniku. 	Z	N	Znenie čl. XIII bolo v spolupráci s MF SR upravené.	
MFSR	K čl. III (novela zákona SNR č. 138.1991 Zb.) a čl. IX (novela zákona č. 446.2001 Z. z.)
Koncepcia zákona o majetku obcí vychádza z rešpektovania obcí ako samostatných subjektov vlastníckeho práva, ktoré samostatne nakladajú so svojím majetkom v súlade so zákonom o majetku obcí a vlastnými zásadami hospodárenia s majetkom obce. Zákon o majetku obcí umožňuje obciam realizovať prevod svojho majetku v určitých prípadoch aj za cenu nižšiu ako trhovú, ide však iba o možnosť, pričom o spôsobe predaja rozhoduje obecné zastupiteľstvo. Ak by sa mala investičná pomoc formou prevodu nehnuteľného majetku registrovaným sociálnym podnikom za cenu nižšiu ako trhovú realizovať ako povinnosť obce, žiadam túto problematiku komplexne upraviť v čl. I. Je potrebné, aby táto právna úprava jednoznačne ustanovila podmienky, za akých je možné majetok obce previesť na sociálne podniky, podmienky ďalšieho užívania majetku, ako aj sankcie za prípadné nedodržanie týchto podmienok. Zároveň je potrebné v čl. I definovať, rozsah, v akom sa bude na prevody majetku obce vzťahovať zákon o majetku obcí. Pripomienka platí primerane aj k čl. IX návrhu. 	Z	A		
MFSR	K čl. V (novela zákona NR SR č. 278.1993 Z. z.)
Nadväzne na predchádzajúcu pripomienku je potrebné upraviť text navrhovaného písmena c) v § 11 ods. 2 takto: „c) registrovaného sociálneho podniku17a) podľa § 8e písm. f)“. 	Z	A		
MFSR	K čl. XXI (novela zákona č. 292.2014 Z. z.)
Návrh zavádza do systému implementácie príspevkov z európskych, štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „fondy“) nové pojmy a postupy. Upozorňujem, že návrh nebol prerokovaný s Ministerstvom financií SR. Dôvodová správa neobsahuje žiadne konkrétne informácie, preto nie sú známe dôvody navrhovanej právnej úpravy, najmä jej vplyvu na nastavené postupy. Bez poznania pozadia a detailov navrhovanej právnej úpravy s návrhom nesúhlasím a žiadam ho vypustiť alebo zásadne prepracovať po prerokovaní s relevantnými subjektami. Upozorňujem najmä na tieto nedostatky návrhu: a) Podmienečne vratný príspevok nie je finančným nástrojom. Okrem toho poskytovanie návratnej pomoci prostredníctvom finančných nástrojov neupravuje zákon č. 292/2014 Z. z., ale zákon č. 323/2015 Z. z. Z uvedeného dôvodu žiadam bod 1 vypustiť. b) V bode 2 je potrebné nad slová „podmienečne vratného príspevku“ vložiť odkaz a doplniť ho poznámkou pod čiarou s citáciou „Zákon č. .../2018 Z. z. o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. c) Ustanovenie uvedené v bode 5 je už obsiahnuté v čl. 66 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013, takže ide o duplicitu. Zároveň nie je jasný dôvod doplnenia ustanovenia o vrátení a následnom použití prostriedkov do časti zákona upravujúceho postup pri poskytovaní príspevku. Z uvedeného dôvodu žiadam bod 5 vypustiť. d) V bode 7 § 25 ods. 10 predpokladám, že na konci prvej vety malo byť doplnené sloveso „vrátený“. Uvedené odporúčam doplniť. Zároveň v navrhovanom § 25 ods. 10 písm. a) odporúčam, z dôvodu zachovania transparentnosti a efektívnosti využívania finančných prostriedkov poskytovaných z fondov, jednoznačne zadefinovať, čo sa rozumie pod pojmom „jasný výsledok“. Rovnako aj pri možnosti „v prípade neúspechu povinnosť podmienečne vratného finančného príspevku zanikne”, by mali byť jasne špecifikované kritériá, v akých prípadoch môže povinnosť zaniknúť, pretože existuje riziko možného zneužívania. 	Z	A	Znenie čl. XXI bolo v spolupráci s MF SR upravené.	
MFSR	K čl. III (novela zákona SNR č. 138.1991 Zb.) a čl. IX (novela zákona č. 446.2001 Z. z.)
Navrhovaná právna úprava čl. III bodu 1 § 9a ods. 1 písm. c) je v rozpore s platnou úpravou, ktorá vyžaduje od obce trhové správanie sa v súlade s princípmi efektívneho a hospodárneho nakladania s majetkom obce. Citované ustanovenie zakotvuje princíp prevodu majetku obce vytvorením súťažného prostredia s cieľom vygenerovať najvyššiu kúpnu cenu. Priamy predaj, ako jedna z foriem tohto predaja, je limitovaný najnižšou možnou kúpnou cenou (minimálne za cenu určenú znaleckým posudkom), pričom hodnota majetku, ktorého prevod sa realizuje priamym predajom, nesmie byť vyššia ako 40 000 eur. Platné znenie § 9a ods. 8 zákona o majetku obcí upravuje výnimky, na základe ktorých môže obec previesť nehnuteľný majetok aj za cenu nižšiu ako je hodnota majetku určená znaleckým posudkom, napr. z dôvodu hodného osobitného zreteľa, o ktorom rozhodnú poslanci obecného zastupiteľstva trojpätinovou väčšinou všetkých poslancov. Ak má byť možnosť poskytnutia investičnej pomoci podľa § 18 ods. 1 písm. e) návrhu upravená v zákone o majetku obcí, potom je potrebné túto možnosť upraviť v osobitnom (novom) písmene v § 9a ods. 8 zákona o majetku obcí. Pripomienka platí primerane aj k čl. IX návrhu. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 4 ods. 1, § 6 ods. 2 písm. g), § 7 ods. 1 písm. a) tretí bod až piaty bod, § 30 ods. 3 
Navrhované znenia je potrebné upraviť, pretože sú nesúladné so a) zákonom č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení neskorších predpisov; podľa § 2 ods. 1 tohto zákona je nezisková organizácia právnická osoba založená podľa tohto zákona, ktorá poskytuje všeobecne prospešné služby za vopred určených a pre všetkých používateľov rovnakých podmienok a ktorej zisk sa nesmie použiť v prospech zakladateľov, členov orgánov ani jej zamestnancov, ale sa musí použiť v celom rozsahu na zabezpečenie všeobecne prospešných služieb, b) zákonom č. 34/2002 Z. z. o nadáciách a o zmene Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov, ktorý v § 2 ods. 1 definuje nadáciu ako účelové združenie majetku, ktorý slúži na podporu verejnoprospešného účelu; podľa § 29 ods. 1 tohto zákona nadácia nemôže podnikať s výnimkou prevádzkovania charitatívnej lotérie, prenechania nehnuteľností do nájmu, organizovania kultúrnych, vzdelávacích, spoločenských alebo športových akcií, ak touto činnosťou účinnejšie využije svoj majetok a táto činnosť bude v súlade s verejnoprospešným účelom nadácie, c) zákonom č. 147/1997 Z. z. o neinvestičných fondoch a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 207/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov, ktorý v § 2 ods. 1 definuje fond ako neziskovú právnickú osobou, ktorá združuje peňažné prostriedky určené na plnenie všeobecne prospešného účelu alebo individuálne určenej humanitnej pomoci pre jednotlivca alebo pre skupinu osôb, ktoré sa ocitli v ohrození života alebo potrebujú naliehavú pomoc pri postihnutí živelnou pohromou, pričom § 23 ods. 1 ustanovuje, že prostriedky fondu sa nesmú použiť na podnikanie a na financovanie činnosti politických strán a politických hnutí. Navrhuje sa, aby sociálne podniky mali rôzne právne formy, ktoré už v súčasnosti existujú. Súčasne však všetky právne formy, ktoré patria medzi mimovládne neziskové organizácie, ktoré v súčasnosti fungujú a poskytujú sociálne služby, sú povinné sa prispôsobiť formám podnikateľským, čiže občianske združenie má fungovať ako družstvo a nadácia, neinvestičný fond alebo nezisková organizácia má fungovať ako spoločnosť s ručením obmedzeným. V praxi bude pre organizácie, ktoré v súčasnosti pôsobia v neziskovom sektore nejasné, podľa ktorého zákona majú postupovať, keďže viaceré ustanovenia návrhu sú nesúladné so zákonmi, podľa ktorých pôsobia v súčasnosti. Nie je tiež zrejmé, akú skratku majú jednotlivé subjekty vo svojom názve používať. Napríklad nezisková organizácia má vo svojom názve skratku n. o., súčasne podľa predloženého návrhu má mať skratku s. r. o., ale ak chce byť registrovaným sociálnym podnikom, tak bude mať aj skratku r. s. p. Podľa ktorého zákona bude postupovať? Podľa zákona o neziskových organizáciách, Obchodného zákonníka alebo zákona o sociálnej ekonomike? Podobne je to aj pri ostatných subjektoch neziskovej sféry. Žiadam preto zosúladiť návrh s jednotlivými zákonmi, ktoré sú hmotno-právnymi predpismi pre jednotlivé formy mimovládnych neziskových organizácií. 	Z	ČA	Text bol upravený.	
MFSR	K čl. I; K § 27
Navrhované znenie ustanovuje nové typy právnických osôb, a to strešnú organizáciu sektora sociálnej ekonomiky a najvyššiu strešnú organizáciu sektora sociálnej ekonomiky. Žiadam doplniť, o aký typ právnickej osoby ide. Z náplne činnosti možno predpokladať, že ide o organizáciu nezaloženú na účel podnikania. 	Z	N	Pôjde o združenia právnických osôb, prípadne o občianske združenia. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 19.10.2017.	
MFSR	K čl. XVI (novela zákona č. 523.2004 Z. z.)
Navrhovaný novelizačný článok, ktorým sa vstupuje do § 8a zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov žiadam vypustiť, pretože je v rozpore s ustanovením § 6 ods. 3 zákona č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov, podľa ktorého návrh zákona nemôže obsahovať novelizáciu iného zákona, ktorá obsahovo nesúvisí s návrhom zákona. Navrhovaný vstup do zákona č. 523/2004 Z. z. je neprepojený s navrhovanou právnou úpravou sociálnych podnikov a rovnako obsahovo nesúvisí s článkom I predloženého návrhu zákona, keďže žiadnym spôsobom neupravuje povinnosť a podmienky vrátenia dotácie. Zároveň v zmysle § 3 ods. 2 zákona č. 400/2015 Z. z. právny predpis musí byť terminologicky správny, presný a všeobecne zrozumiteľný. Navrhované znenie je nejasné a nezrozumiteľné, pričom umožňuje rôzne výklady, čo je v rozpore so zákonom č. 400/2015 Z. z.. Navrhovaná zmena všeobecnej právnej úpravy poskytovania dotácií je nesystémová a neopodstatnená, keďže podľa § 8a ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. sa dotácie poskytujú len na základe osobitného zákona v rozsahu, spôsobom a za podmienok ním ustanovených alebo ustanovených podrobnejšie iným všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným na jeho vykonanie; tým nie sú dotknuté ustanovenia tohto zákona. Poskytovateľ dotácie môže ustanovené podmienky podrobnejšie určiť, prípadne môže určiť ďalšie podmienky, ktorými sa zabezpečí maximálna hospodárnosť a efektívnosť použitia dotácie. Z uvedeného vyplýva, že poskytovateľ má oprávnenie upraviť si špecifické podmienky poskytovania dotácií v svojom osobitnom zákone a nie zasahovať do všeobecnej právnej úpravy poskytovania dotácií. Rovnako ani z dôvodovej správy nevyplýva dôvod zasahovať do všeobecnej právnej úpravy poskytovania dotácií bez zohľadnenia jednotlivých špecifík poskytovania dotácií upravených v osobitných zákonoch, keďže navrhovaná úprava sa má prijať z dôvodu zamedzenia zneužívania poskytnutej priamej podpory registrovaným sociálnym podnikom. Navrhovaná právna úprava by zasahovala aj do právnych úprav osobitných predpisov, na základe ktorých sa už dotácie poskytujú. Poskytovanie podpory podnikom v širšom priestore sociálnej ekonomiky má byť predmetom právnej úpravy predloženého návrhu, pričom v tomto zákone je priestor na zohľadnenie špecifík a úpravu podmienok poskytovanie tejto podpory. V tejto súvislosti tiež upozorňujem, že právna úprava zákona č. 523/2004 Z. z. už umožňuje určenie podmienok, ktorých nesplnenie je spojené s povinnosťou vrátenia verejných prostriedkov, a to konkrétne v ustanovení § 31 ods. 7 zákona č. 523/2004 Z. z., podľa ktorého ak sa verejné prostriedky poskytli za podmienok, ktorých nesplnenie je spojené s povinnosťou ich vrátenia, uplatní sa pri porušení týchto podmienok rovnaký postup vrátane sankcie ako pri porušení finančnej disciplíny podľa § 37 ods. 1 písm. b). Z uvedeného vyplýva, že poskytovateľ podpory registrovanému sociálnemu podniku má oprávnenie v zmluve o poskytnutí verejných prostriedkov určiť, že v prípade nedosiahnutia určených merateľných výsledkov alebo určeného výsledku ide o podmienku, s ktorou je spojená povinnosť vrátiť poskytnuté verejné prostriedky. Z tohto dôvodu je navrhovaná úprava neopodstatnená. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 26
Navrhujem prehodnotiť zriadenie Rady pre sociálnu ekonomiku v organizačnej štruktúre Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (§ 26 ods. 1). Ministerstvo je monokratický orgán, ktorého činnosť riadi a za ňu zodpovedá minister. Nepovažujeme preto za správne, aby v prvom stupni bola príslušnou na rozhodovanie Rada pre sociálnu ekonomiku a vykonávala tak niektoré kompetencie ministerstva v oblasti sociálnej ekonomiky (§ 25 ods. 1 písm. a) až c) a ods. 2). Rada ako kolektívny orgán, ktorý je zložený zo zástupcov iných rezortov, odborníkov v oblasti sociálnej ekonomiky a zástupcov subjektov sociálnej ekonomiky, by nemala mať postavenie orgánu s rozhodovacou kompetenciou. Uvedené riešenie predstavuje v slovenskom právnom poriadku nevhodný precedens, ktorý zasahuje do ustáleného charakteru ministerstva ako monokratického ústredného orgánu štátnej správy, v ktorom rozhodujú o právach, právom chránených záujmoch a povinnostiach zamestnanci ministerstva vykonávajúci v mene tohto orgánu štátnu službu. Ak rozhoduje organizačná zložka ministerstva, ide vždy o rozhodnutie ministerstva a nie tejto organizačnej zložky. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 28
Podľa navrhovaného znenia odseku 2 písm. a) sa do registra sociálnych podnikov zapisuje, okrem iného, aj obchodné meno alebo názov a sídlo alebo miesto podnikania. Vzhľadom na to, že subjektom sociálneho podnikania podľa § 4 ods. 1 môže byť aj fyzická osoba podnikateľ, žiadame do ustanovenia doplniť aj údaje o fyzickej osobe.	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 6
Podľa odseku 3 má finančné riaditeľstvo povinnosť do piatich dní odo dňa doručenia žiadosti ministerstva poskytnúť mu informácie potrebné k posúdeniu priznania štatútu registrovaného sociálneho podniku. Z dôvodu možnosti priameho overovania nedoplatku ministerstvom aj bez súčinnosti finančného riaditeľstva žiadam slová „Finančné riaditeľstvo“ vypustiť. Ministerstvo práce si môže tieto informácie overiť prostredníctvom portálu finančnej správy a Centrálnej správy referenčných údajov prevádzkovaných Ministerstvom financií SR.	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 18
Podľa znenia odseku 2 sa na poskytnutie investičnej/kompenzačnej pomoci použijú osobitné predpisy aj s odkazom na ustanovenie § 8a zákona č. 523/2004 Z. z., ak tento zákon neustanovuje inak. Upozorňujem, že zákon č. 523/2004 Z. z. v ustanovení § 8a obsahuje základnú právnu úpravu poskytovania dotácií, ktorá musí byť dodržaná. Z tohto dôvodu žiadam uvedené ustanovenie upraviť tak, aby bolo zrejmé, že právna úprava poskytovania dotácií podľa návrhu nemôže byť v rozpore s podmienkami poskytovania dotácií podľa § 8a zákona č. 523/2004 Z. z.. Pripomienka sa vzťahuje aj na znenie § 20 ods. 3.	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 18
Podľa znenia odseku 3 získanie investičnej pomoci podľa písmena c), t. j. nenávratného finančného príspevku a písmena d), t. j. dotácie, je podmienené získaním/prísľubom získania podmienečne vratného finančného príspevku alebo príspevku z finančného nástroja. Keďže z definície podmienečne vratného finančného príspevku vyplýva, že tento je svojou podstatou veľmi blízky grantu a dokonca „v prípade neúspechu povinnosť vrátenia podmienečne vratného finančného príspevku zanikne“, odporúčam text preformulovať tak, aby pôsobil viac motivačne, čo znamená, že v odseku 3 odporúčam vypustiť slová „alebo písm. b)“.	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 24
Podľa znenia odseku 9 si registrovaný sociálny podnik nesmie vziať úver od závislej osoby, pri ktorom by úrok presahoval základnú úrokovú sadzbu podľa osobitného predpisu zvýšenú o percentuálne body podľa osobitného predpisu. Upozorňujem, že ak by registrovaný sociálny podnik bol zaradený Štatistickým úradom SR medzi subjekty verejnej správy, pri prijímaní úverov subjektom verejnej správy je potrebné postupovať v súlade s ustanovením § 19 ods. 12 zákona č. 523/2004 Z. z.. 	O	A	Možno súhlasiť s MF SR, že ak by registrovaný sociálny podnik bol zaradený Štatistickým úradom SR medzi subjekty verejnej správy, pri prijímaní úverov subjektom verejnej správy by musel postupovať podľa § 19 ods. 12 zákona č. 523/2004 Z. z. Máme však za to, že § 4 návrhu zákona vo veľkej miere (ak nie úplne) vylučuje, aby subjekty verejnej správy mohli získať štatút registrovaného sociálneho podniku.	
MFSR	K čl. XVII (novela zákona č. 582.2004 Z. z.)
S predloženým návrhom článku nesúhlasím a žiadam ho vypustiť. Navrhované oslobodenia spod niektorých miestnych daní (daň z nehnuteľností, daň za psa, daň za ubytovanie a daň za užívanie verejného priestranstva) považujem za nesystémové a neprimerané, keď podnikateľský subjekt dostane plošnú daňovú úľavu v oblasti miestnych daní, ktorá nadmerne motivuje k vlastníctvu majetku nezaťaženého daňami, resp. k výkonu činností, ktoré sú od takýchto daní oslobodené. Podstatou sociálneho podniku má byť zamestnávanie, resp. práca so sociálne znevýhodnenými skupinami obyvateľstva, tzn., že úľavy by sa mali striktne vzťahovať len na činnosti s ľuďmi, nie na vlastníctvo kapitálu, majetku. Miestne dane sú príjmom rozpočtu obcí, takže ak sa navrhuje zákonná úľava niektorej miestnej dane, bude to predstavovať výpadok príjmov miest a obcí. Odporúčam prerokovať navrhované úpravy so ZMOS-om. Splnomocňovacie ustanovenia pri jednotlivých miestnych daniach umožňujú mestám a obciam vo všeobecne záväznom nariadení okrem iného aj sociálnym podnikom poskytnúť jednak úľavu na dani z nehnuteľností, ako aj pri dani za psa a dani za osobitné užívanie verejného priestranstva. Pri dani za ubytovanie môže byť sociálny podnik len v polohe prevádzkovateľa ubytovacieho zariadenia, a teda bude len odvádzať daň za ubytovanie, pretože daňovníkom je fyzická osoba, ktorej bolo poskytnuté odplatné prechodné ubytovanie a spravidla správcovia dane za ubytovanie poskytujú úľavu daňovníkovi. 	Z	ČA	Čl. XVII bol po dohode so Združením miest a obcí Slovenska upravený.	
MFSR	Všeobecne
Taktiež žiadam o doplnenie doložky vybraných vplyvov ako aj analýzy vplyvov o rozpočtovo nekrytý vplyv na rok 2017 v sume 258 000 eur v rámci kapitoly Ministerstva financií SR (pre Finančné riaditeľstvo SR) v rámci kapitálových výdavkov medzirezortného podprogramu 0EK0D Informačné technológie financované zo štátneho rozpočtu – Ministerstvo financií SR. Vzhľadom na to, že sa navrhuje novelizovať aj daňové zákony (zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov), ako aj zákon č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov, predpokladá sa potreba úpravy informačných systémov finančnej správy. Finančné riaditeľstvo SR odhaduje vplyv na rozpočet organizácie na rok 2017 v sume 258 000 eur na zabezpečenie úpravy informačného systému. V zmysle vyššie uvedeného žiadam v materiáli uviesť, že finančné prostriedky budú pre kapitolu Ministerstva financií SR (Finančné riaditeľstvo SR) zabezpečené rozpočtovým opatrením na rok 2017 - povoleným prekročením limitu výdavkov v sume 258 000 eur. 	Z	A	Suma vo výške 258 000 eur je zapracovaná do vplyvov na rozpočet verejnej správy na rok 2018 (pod položkou MF SR (Finančné riaditeľstvo SR)) a v rámci bodu 2.1.1.analýzy vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu je uvedený požadovaný spôsob zabezpečenia financovania.	
MFSR	K čl. XV (novela zákona č. 222.2004 Z. z.)
Tento článok žiadam vypustiť z týchto dôvodov: a) zavádzanie výnimiek v zdanení vo všeobecnosti komplikuje a deformuje daňový systém, pričom v mnohých prípadoch na úkor fiškálneho výnosu vedú tieto výnimky k neželaným motiváciám (napríklad optimalizácii), b) výnimky komplikujú daňovú správu a kontrolnú činnosť finančnej správy, keďže subjekty sú cez nižšie sadzby vo väčšej miere motivované k optimalizácii, c) návrh nie je v súlade so smernicou Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty v platnom znení, s pravidlami štátnej pomoci a judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, d) sociálne podniky budú zvýhodnené množstvom ďalších výnimiek, ktoré sú dostačujúce, e) zníženie sadzby na vybrané druhy tovarov a služieb neprináša želaný redistribučný účinok; zo zníženej sadzby budú viac benefitovať domácnosti s vyššími príjmami, f) znížené sadzby sa nemusia v plnej miere pretaviť v nižších cenách poskytovaných tovarov a služieb. 	Z	N	Smernica Komisie a EP o DPH č. 2006/112/ES umožňuje zníženú sadzbu DPH pre sociálne podniky pri splnení určitých podmienok (bod 15 Prílohy III k smernici, ktorý umožňuje uplatniť znížené sadzby DPH podľa čl. 98 na „dodanie tovaru a poskytnutie služieb zo strany organizácií, ktoré členské štáty uznávajú ako sociálne prospešné [v našom prípade registrované sociálne podniky] a ktoré vykonávajú verejnoprospešnú činnosť alebo činnosť v oblasti sociálneho zabezpečenia, ak tieto transakcie nie sú oslobodené od dane podľa článkov 132, 135 a 136“).	
MFSR	K čl. XXIV 
Účinnosť návrhu je potrebné zosúladiť s čl. 8 ods. 9 Legislatívnych pravidiel vlády SR, v zmysle ktorého ak ide o návrh zákona, ktorý upravuje právne vzťahy upravujúce podnikanie, napríklad dane alebo odvody, je potrebné navrhnúť, ak je to možné, deň nadobudnutia účinnosti tohto zákona na 1. január, pričom je potrebné navrhnúť primeranú legisvakanciu. 	O	A		
MFSR	K článku XIV (novela zákona č. 5.2004 Z. z.); K bodom 9 a 10 
Upozorňujem na zmätočnosť navrhovanej úpravy; v bode 9 § 50b ods. 10 sa navrhuje na konci pripojiť veta, následne v bode 10 sa však celý § 50b vypúšťa.	O	N	Bod 10 má posunutú účinnosť – od 1.1.2021.	
MFSR	K čl. I; K § 9
Upozorňujem, že v navrhovanom ustanovení absentuje, ako často má poradný výbor zasadať. Ustanovenie odporúčam doplniť o povinnosť minimálne jedného zasadnutia poradného výboru v nejakom časovom horizonte. V opačnom prípade existuje riziko, že by poradný výbor nezasadal dlhšiu dobu, resp. ani v čase, kedy by to bolo z hľadiska fungovania sociálneho podniku žiadúce.	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 5
V poznámke pod čiarou k odkazu 40 odporúčam vypustiť citáciu „zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“. Predmetné ustanovenie upravuje hospodársku činnosť vykonávanú registrovaným sociálnym podnikom, ktorý do spravovania tejto činnosti zapája zainteresované osoby, ktoré sú taxatívne vymenované v odseku 2 tohto ustanovenia. Na činnosť osôb vykonávajúcich finančné sprostredkovanie a finančné poradenstvo sa vyžaduje povolenie Národnej banky Slovenska, ktorá zároveň vykonáva nad touto činnosťou aj dohľad. Hospodárska činnosť vykonávaná registrovaným sociálnym podnikom sa výrazne odlišuje od činnosti vykonávanej finančným agentom alebo finančným poradcom, ktorej hlavným cieľom je zabezpečiť distribúciu finančných služieb klientom a poskytovanie informácií, analýz, odborných stanovísk a odporúčaní týkajúcich sa ponúkaných finančných služieb. 	O	N	Návrh zákona žiadnym spôsobom nezasahuje do podmienok vykonávania finančného sprostredkovania a finančného poradenstva. Sme toho názoru, že niet dôvodu, aby aj finanční sprostredkovatelia alebo finanční poradcovia nemohli sociálne podnikať, teda svojou hospodárskou činnosťou dosahovať pozitívny sociálny vplyv – napríklad poskytovaním svojich služieb znevýhodneným osobám alebo zraniteľným osobám.	
MFSR	K čl. I; K § 16
V § 16 žiadam znenie písmen c), d) f) a h) upresniť takto: a) v odseku 2 písm. c) vypustiť slovo „ročnú“, b) v odseku 2 písmeno d) uviesť v znení: „d) správu audítora, ak má povinnosť štatutárneho auditu,“, c) v odseku 2 písm. f) vypustiť slovo „rozsahu“, d) v ods. 2 písm. h) upraviť takto: „zloženie orgánov registrovaného sociálneho podniku a ich zmeny, ku ktorým došlo v priebehu kalendárneho roka“. e) v odseku 3 za slovo „uloží“ vložiť slová „účtovnú závierku, správu audítora, ak má povinnosť štatutárneho auditu a“. Ide o zosúladenie s pojmami používanými vo vecne príslušných zákonoch v oblasti účtovníctva a obsahu výročnej správy, ktoré sú v návrhu uvádzané nepresne a uvedenie povinnosti ukladať do registra účtovných závierok osobitne účtovnú závierku, správu audítora a výročnú správu. 	Z	A		
MFSR	Všeobecne
V analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu (ďalej len „analýza vplyvov“) je kvantifikovaný rozpočtovo nekrytý vplyv v roku 2018 v sume 2,7 mil. eur, v roku 2019 v sume 10,6 mil. eur a v roku 2020 v sume 15,1 mil. eur, a to v súvislosti so zvýšením počtu zamestnancov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „ministerstvo“), s poskytovaním pomoci na podporu dopytu, s poskytovaním príspevku integračnému podniku a kompenzačných príspevkov integračnému podniku. Podľa § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov žiadam uviesť návrhy na úhradu zvýšených výdavkov a úbytku príjmov v príslušných rokoch. Upozorňujem, že s návrhom možno súhlasiť len za predpokladu, že jeho realizácia nebude zakladať požiadavku na dodatočné zvýšenie limitu rozpočtových prostriedkov ministerstva v jednotlivých rokoch. 	Z	ČA	Prišlo k úpravám návrhu, ktoré mali za následok zníženie predpokladaných zvýšených výdavkov v príslušných rokoch. V časti 2.2.1 bol uvedený návrh na úhradu zvýšených výdavkov v príslušných rokoch. Pozn. Nová suma zvýšených výdavkov resp. jej financovanie je v štádiu riešenia (na úrovni ŠT). Rozpor sa vyrieši na rokovaní s MF SR, kde sa určí spôsob financovania zvýšených výdavkov v kapitole MPSVR SR.	
MFSR	K čl. I; K § 15 a k čl. XII (novela zákona č. 431.2002 Z. z.) 
V návrhu je potrebné presne zadefinovať, akú účtovnú sústavu je registrovaný sociálny podnik povinný dodržiavať. V nadväznosti na presne ustanovený termín zostavenia a ukladania výročnej správy je potrebné určiť účtovné obdobie u registrovaného sociálneho podniku, ktorým je kalendárny rok. Súčasne je potrebné uviesť povinnosť sledovania jednotlivých činností vykonávaných v sociálnom podniku na analytických účtoch, prípadne v analytickej evidencii a zadefinovať povinnosť štatutárneho auditu pre registrovaný sociálny podnik priamo v návrhu zákona. Zároveň sa navrhuje zjednotiť limity pre povinný štatutárny audit pre celý sektor neziskových organizácií namiesto toho, aby boli subjekty, ktoré budú podnikať zvýhodňované oproti iným neziskovým organizáciám, ktoré podnikateľskú činnosť nevykonávajú. Z uvedených dôvodov žiadam § 15 preformulovať takto: „§ 15 Účtovníctvo (1) Registrovaný sociálny podnik je povinný účtovať v sústave podvojného účtovníctva podľa osobitného predpisu.x) Účtovným obdobím registrovaného sociálneho podniku je kalendárny rok. (2) Registrovaný sociálny podnik je povinný vo svojom účtovníctve osobitne sledovať činnosť vykonávanú ako sociálny podnik, a to prostredníctvom tvorby analytických účtov. Ak nie je možné v účtovníctve zabezpečiť preukázanie činnosti sociálneho podniku prostredníctvom tvorby analytických účtov, registrovaný sociálny podnik je povinný viesť analytickú evidenciu alebo ďalšie pomocné evidencie. (3) Registrovaný sociálny podnik je povinný mať účtovnú závierku a výročnú správu overenú štatutárnym audítorom,y) ak a) príjemz) verejných prostriedkov a podielov zaplatenej dane v účtovnom období, za ktoré je účtovná závierka zostavená, presiahne 100 000 eur, alebo b) všetky príjmy registrovaného sociálneho podniku v účtovnom období, za ktoré je účtovná závierka zostavená, presiahnu 400 000 eur.“ Poznámky pod čiarou k odkazom x) až z) znejú: „x) Zákon č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov. y) Zákon č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov a znení zákona č. 91/2016 Z. z.“.“. z) § 2 ods. 4 písm. f) zákona č. 431/2002 Z. z.“. V nadväznosti na skutočnosť, že navrhovaná novela zákona o účtovníctve bola premietnutá priamo do pripomienok k čl. I § 15 žiadam z návrhu vypustiť čl. XII. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 17
V odsekoch 4 a 5 žiadam vypustiť slovo „Registrovanému“ a v odseku 6 vypustiť slová „Sociálnemu podniku, ktorý nie je registrovaným sociálnym podnikom, a“. Po účinnosti zákona môže byť proces registrácie sociálnych podnikov, vzhľadom na ich počet a náročnosť procedúry zdĺhavý, čo môže zapríčiniť, že by sa aktívne sociálne podniky nemohli zapojiť do výziev na nenávratné finančné príspevky financované z EŠIF 2014-2020 a následne by nemuselo byť zabezpečené dostatočné čerpanie nielen grantových výziev, ale ani finančných nástrojov, ktoré sú nevyhnutnou podmienkou pre čerpanie grantov. Je preto potrebné, aby sa o všetky možnosti podpory mohli uchádzať všetky sociálne podniky. 	Z	A	Pripomienka bola akceptovaná doplnením prechodného ustanovenia.	
MFSR	K čl. I; K § 19
V odseku 1 odporúčam upresniť formu investičnej pomoci pre integračný podnik, na ktorú sa má toto ustanovenie vzťahovať. 	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 19
V odseku 1 písm. c) s ohľadom na podstatné odlišnosti pri poskytovaní investičnej pomoci formou prevodu vlastníckeho práva k nehnuteľnosti v porovnaní s poskytnutím finančného príspevku alebo finančného nástroja, žiadam upraviť náležitosti zmluvy o poskytnutí investičnej pomoci podľa § 18 ods. 1 písm. e). Žiadam tiež návrh doplniť o úpravu ďalšieho postupu v prípade likvidácie, exekúcie, konkurzu alebo reštrukturalizácie sociálneho podniku. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 5
V odseku 1 písm. d) a odseku 6 písm. b) žiadam zadefinovať pojem „oprávnená osoba“ pre účely navrhovaného zákona. Návrh používa pojem „zainteresovaná osoba“, ale nie je zrejmé, či ide o identický pojem aj v prípade oprávnenej osoby. Pripomienka sa vzťahuje aj na § 7 ods. 1 písm. a) piaty bod. V odseku 1 písm. d) sa ustanovuje povinnosť, v prípade dosiahnutia zisku sociálneho podniku zo svojej činnosti, použiť viac ako 50% tohto zisku na dosahovanie hlavného cieľa (dosiahnutie merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu). Vychádzam z predpokladu, že „svojou činnosťou“ sa rozumie činnosť ako taká, nielen hospodárska činnosť a nehospodárska činnosť v rámci aktivít sociálnej ekonomiky. Z ustanovenia však nie je zrejmé, o aký zisk ide, či ide o zisk pred zdanením alebo zisk po zdanení. Na základe uvedeného žiadam jednoznačne zadefinovať o aký zisk ide. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 18
V odseku 1 písm. e) žiadam vypustiť slová „alebo zámeny nehnuteľnosti“, pretože je to v rozpore so samotným inštitútom zámennej zmluvy, resp. čiastočne nahrádza darovaciu zmluvu. Podľa § 11 ods. 9 zákona NR SR č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o správe majetku štátu“) výmenu majetku štátu je možné uskutočniť vtedy, ak predmetom zámeny je hodnotou porovnateľný majetok, pričom výmenou správca musí získať majetok, ktorý je pre neho výhodnejší. Takisto zákon SNR č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o majetku obcí“) a zákon č. 446/2001 Z. z. o majetku vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov neupravujú priamo výmenu majetku, ale umožňujú riešiť tieto právne vzťahy v rámci prevodu majetku samospráv z dôvodov hodných osobitného zreteľa, mimo prevodu majetku súťažnou formou. Z návrhu ustanovenia nie je zrejmé, či sociálnemu podniku vznikne právny nárok na poskytnutie podpory formou prevodu vlastníckeho práva k nehnuteľnosti za nižšiu cenu ako je všeobecná hodnota majetku, ak o ňu požiada sociálny podnik. Ak by sociálne podniky mali právny nárok na poskytnutie investičnej pomoci podľa § 18 ods. 1 písm. e) návrhu, a to za cenu nižšiu ako je všeobecná hodnota majetku, tento zásah do výkonu vlastníckych práv je potrebné posúdiť z hľadiska jeho súladu s čl. 20 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky. Žiadam túto skutočnosť v návrhu jednoznačne vyjadriť. Z navrhovaného znenia odseku 1 písm. e) nie je zrejmé, či sa okrem zmluvy o poskytnutí investičnej pomoci bude uzatvárať aj kúpna zmluva ako vkladuschopná listina, aká je časová postupnosť jednotlivých krokov a podobne. Žiadam návrh v tomto smere doplniť. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 24
V odseku 13 žiadam a) doplniť podmienky, ktoré je sociálny podnik povinný dodržať, ak bude nadobúdať majetok verejnej správy bez vytvorenia súťažného prostredia a za nižšiu cenu ako je všeobecná hodnota majetku, ako aj podmienky ďalšieho využitia tohto majetku, resp. akým spôsobom bude sociálny podnik sankcionovaný, ak tieto podmienky nedodrží, b) slová „bez súhlasu poskytovateľa tejto podpory“ nahradiť slovami „inak je tento prevod neplatný“. Zákon by nemal umožňovať prevody nehnuteľného majetku štátu, obce alebo VÚC, ktoré sociálny podnik získa nesúťažnou formou a za netrhovú cenu. Takisto považujeme za nevyhnutné zakotviť neplatnosť prevodu vlastníckeho práva k takémuto majetku. 	Z	N	Vzhľadom na akceptovanie iných pripomienok bol § 24 ods. 13 vypustený. Rozpor odstránený. MF SR pripomienku stiahlo.	
MFSR	K čl. I; K § 21
V odseku 2 písm. a) žiadam slová „tú istú oprávnenú položku“ nahradiť slovami „tie isté oprávnené náklady“, keďže dotácie a iné podpory sa poskytujú na oprávnené náklady, nie je zrejmé, o aké oprávnené položky ide. Obdobná pripomienka sa vzťahuje aj na § 24 ods. 12. 	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 6
V odseku 2 písm. f) odporúčam, aby všetci členovia štatutárneho orgánu spĺňali podmienku bezúhonnosti nielen jeden člen, čo by z navrhovaného znenia mohlo vyplývať.	O	N	Zo znenia „člen štatutárneho orgánu“, vyplýva, že podmienku bezúhonnosti musí spĺňať ten, kto je členom štatutárneho orgánu (teda každý člen štatutárneho orgánu).	
MFSR	K čl. I; K § 6
V odseku 2 písm. g) žiadam jasne definovať, ktorú zo skratiek má príslušná právna forma používať pri svojom obchodnom mene alebo názve.	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 24
V odseku 3 je potrebné uviesť kritériá, na základe ktorých sa bude posudzovať zo strany ministerstva možnosť zvýšiť mzdu na desaťnásobok. Ide o dodržanie podmienky hospodárnosti. Zároveň odporúčam v poslednej vete zadefinovať pojem „cena obvyklá” a spôsob jej určenia, resp. z akých zdrojov sa budú údaje čerpať pri jej stanovení.	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 8
V odseku 4 na konci prvej vety žiadam doplniť slová „rovnakej právnej formy“. Vzhľadom na to, že registrovaný sociálny podnik môže mať rôznu právnu formu, žiadam, aby jeho zlúčenie mohlo byť uskutočnené iba s registrovaným sociálnym podnikom rovnakej právnej formy. Táto požiadavka nadväzuje aj na niektoré hmotno-právne predpisy organizácií v neziskovom sektore (napríklad nadácia môže previesť majetok len na inú nadáciu). 	O	N	Osobitné predpisy upravujúce zlučovanie právnických osôb, prípadne prevod majetku medzi právnickými osobami predloženým návrhom zákona nie sú dotknuté.	
MFSR	K čl. I; K § 17
V odseku 4 odporúčam zjednotiť uvádzanie podmienky použitia 100% zisku. Pripomienka sa vzťahuje aj na znenie § 24 ods. 5.	O	N	Pripomienka je nezrozumiteľná. V oboch namietaných ustanoveniach je jednotne uvádzaná podmienka 100 % zisku.	
MFSR	K čl. I; K § 5
V odseku 4 písm. c) žiadam a) jednoznačnejšiu úpravu spôsobu použitia zisku, pretože z uvedenej formulácie nie je zrejmé, o aký zisk ide a ako je možné ho použiť. Nie je jednoznačne ustanovené, či ide o zisk sociálneho podniku, ktorý sa použije na nákup podielu (potom by ale nebol vyplatený) alebo ide o zisk inej právnickej osoby fyzickej osobe, ktorá ho použije na obstaranie podielu (v tom prípade nie je zrejmé, prečo sa to rieši vo vzťahu k zisku sociálneho podniku). Záver ustanovenia je úplne nejasný vo vzťahu fyzickej osoby nadobúdateľa podielu k „vyplatenému zisku“ sociálneho podniku, b) navrhované znenie preformulovať a doplniť dôvodovú správu; návrh ustanovuje, že sociálnym podnikom je subjekt sociálnej ekonomiky, ktorý ak zo svojej činnosti dosiahne zisk, použije viac ako 50% z neho na dosiahnutie hlavného cieľa, t. j. na dosiahnutie merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu, pričom predmetné ustanovenie zároveň vymedzuje, že podmienka použitia zisku je splnená, ak „vyplatený zisk je použitý len na získanie ďalšieho podielu na registrovanom sociálnom podniku, ktorý zisk vyplatil, od inej osoby, ak ...“, z čoho nie je zrejmé, o aký vyplatený zisk ide, či ide o zisk dosiahnutý sociálnym podnikom použitým na obstaranie podielu iného registrovaného sociálneho podniku alebo ide o zisk vyplatený oprávnenej osobe, ktorá ho použije na obstaranie ďalšieho podielu na registrovanom sociálnom podniku; z dôvodu absencie dôvodovej správy k uvedenému ustanoveniu nie je zrejmý dôvod, prečo by použitím zisku na obstaranie podielu na registrovanom sociálnom podniku mala byť splnená podmienka použitia zisku na dosiahnutie hlavného cieľa – merateľný pozitívny sociálny vplyv. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 19
V odseku 4 žiadam vložiť odkaz nad slová „malého podniku“ a nad slová „stredného podniku“, a poznámku pod čiarou k týmto odkazom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26. 6. 2014), aby bolo zrejmé o aké podniky ide, pretože zákon o účtovníctve pojem „stredný podnik“ nepozná.	O	N	Pripomienkované ustanovenie bolo vypustené.	
MFSR	K čl. I; K § 5
V odseku 6 žiadam podmienku použitia 50% (alebo ustanoviť nižšie percento) zisku na dosiahnutie hlavného cieľa vymedziť ako povinnú. Podľa návrhu čiastočne sociálnym podnikom je subjekt sociálnej ekonomiky, ktorý spĺňa aspoň dve z troch podmienok, pričom jednou z nich [písm. b)] je použitie viac ako 50% z dosiahnutého zisku na dosiahnutie ich hlavného cieľa, čo považujem za jednu z hlavných podmienok, ktoré by sociálny podnik, resp. čiastočne sociálny podnik mal spĺňať a sociálnosť chápem hlavne v zmysle podpory aktivít sociálnej ekonomiky. 	Z	N	Účelom je pokryť aj čiastočne sociálne podniky, ktoré v tejto chvíli nemyslia na záväzok reinvestície, ale to neznamená, že nedosahujú pozitívny sociálny vplyv. Rozpor odstránený. MF SR pripomienku stiahlo.	
MFSR	K čl. I; K § 17
V odseku 7 žiadam slová „zakúpených aktív“ nahradiť slovami „zakúpeného dlhodobého nehmotného majetku alebo dlhodobého hmotného majetku“. Pojem „aktíva“ zahŕňa všetok majetok účtovnej jednotky – dlhodobý majetok, zásoby, finančné prostriedky, pohľadávky, ale aj iné aktíva, ktoré sa nevykazujú v súvahe. Návrh ustanovuje pojem „po odpočítaní amortizácie“, preto možno predpokladať, že ide o aktíva, ktoré môžu byť amortizované; upozorňujem však, že zákon o účtovníctve pojem „amortizácia“ nepoužíva, a preto je z dôvodu právnej istoty potrebné bližšie špecifikovať pojem „amortizácia“ v návrhu, resp. v dôvodovej správe. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 5
V odseku 9 sa vymedzuje, že hospodárska činnosť vykonávaná registrovaným sociálnym podnikom je sociálnym podnikaním. V tomto zmysle bola doplnená definícia podnikania podľa Obchodného zákonníka. Vzhľadom na špecifickú činnosť daňovníkov nezaložených alebo nezriadených na podnikanie, ktorú vykonávajú, zákon o dani z príjmov osobitne vymedzuje základ dane týchto daňovníkov, pričom príjem plynúci z hlavnej činnosti uvedených daňovníkov vymedzený osobitným predpisom (štatútom, zakladateľskou listinou a pod.) je oslobodený od dane z príjmov, okrem príjmov z činností, ktoré sú podnikaním. Upozorňujem, keďže hospodárska činnosť vykonávaná sociálnym podnikom bude od 1. apríla 2018 podnikaním, príjmy plynúce z tejto činnosti budú aj u daňovníkov nezaložených alebo nezriadených na podnikanie podliehať zdaneniu daňou z príjmov, a to aj u tých daňovníkov nezaložených alebo nezriadených na podnikanie, ktorí už v súčasnosti vykonávajú túto činnosť ako svoju hlavnú činnosť oslobodenú od dane.	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 3
V prvej vete odporúčam slovo „distributívnych“, ktoré znamená „roznásobovanie“ nahradiť slovom „distribučných“, ktoré znamená „rozdeľujúci dodávky k zákazníkom a odberateľom“ tak, ako je to uvedené v § 5 ods. 1 písm. c). 	O	A		
MFSR	K čl. I; K § 4
Z navrhovaného textu v odseku 1 písm. a) „štátny orgán ich z väčšej časti nefinancuje“ nie je zrejmé, aká bude možná čiastka financovania štátnym orgánom, resp. z väčšej časti akého celku sa predpokladá financovanie sociálneho podniku. Z navrhovaného slovného spojenia v odseku 2 písm. b) „financovaním nie je poskytovanie podpory ani iné obdobné poskytovanie prostriedkov“ nie je zrejmé, čo sa bude považovať za financovanie subjektu sociálnej ekonomiky. Z uvedeného vyplýva, že ak „poskytovanie podpory“ nie je financovaním, potom aj keď štátny orgán bude financovať celú činnosť sociálneho podniku, nepôjde o financovanie. Tým, že nie je bližšie definované „iné obdobné poskytovanie prostriedkov“, akékoľvek poskytovanie prostriedkov nie je financovanie? Žiadam preto jasne zadefinovať problematiku financovania subjektu sociálnej ekonomiky. V odseku 1 písm. c) žiadam vypustiť slová „nevykonávajú ich výhradne na účely dosiahnutia zisku alebo“. V navrhovanom texte je odkaz na Obchodný zákonník a živnostenský zákon, ktoré ustanovujú podnikateľskú činnosť za účelom zisku. Už v písmene b) tohto ustanovenia je ustanovená hospodárska činnosť v rámci aktivít sociálnej ekonomiky, ktorá nie je primárne na účel dosiahnutia zisku. Ak budú súčasne tieto sociálne podniky podnikať, cieľ by malo byť dosahovanie zisku, ktorý sa použije na ďalší rozvoj aktivít sociálnej ekonomiky. 	Z	A	Text bol upravený.	
MFSR	K čl. I; K § 14
Z navrhovaného znenia odsekov 1 a 2 nie je zrejmé, z akých prostriedkov bude sociálny podnik financovať obnovu bytov, ktorú má zadefinovanú v odseku 1. 	O	N	Účelom návrhu zákona nie je určiť, z akých prostriedkov má sociálny podnik bývania financovať obnovu bytov. Návrh zákona ustanovuje formy podpory, ktorú je možné registrovanému sociálnemu podnik na jeho činnosť poskytnúť z verejných prostriedkov.	
MFSR	K čl. I; K § 5
Z navrhovaného znenia odsekov 2 a 3 nie je zrejmé, aký je rozdiel medzi zamestnancom, ktorý je priamo zainteresovanou osobou a zamestnancom, ktorý je nepriamo zainteresovanou osobou. Súčasne nie je jednoznačne určené, kto je zainteresovanou osobou, keďže v odseku 2 sú zainteresovanými osobami také osoby, ktoré sa z tohto postavenia v odseku 3 vylučujú. Uvedené je potrebné precizovať.	O	A	Text bol upravený.	
MFSR	K čl. I; K § 18
Z navrhovaného znenia odseku 2 nie je zrejmé, ako sa majú použiť osobitné zákony v oblasti majetku verejnej správy na poskytovanie investičnej pomoci. Možno sa len domnievať, že podľa týchto zákonov by sa mal použiť postup pri uzatváraní zmlúv o prevode majetku verejnej správy. Žiadam túto skutočnosť do návrhu doplniť. 	Z	N	Osobitné predpisy sa použijú subsidiárne. Rozpor odstránený. MF SR pripomienku stiahlo.	
MFSR	Všeobecne 
Z návrhu vyplýva zvýšenie počtu zamestnancov aparátu ministerstva v rokoch 2018 až 2020 o päť osôb, pričom osobné výdavky sa navrhujú v roku 2018 v sume 91 091 eur, v roku 2019 v sume 121 455 eur a v roku 2020 v sume 121 455 eur. Podľa predkladateľa ide o novú agendu v aparáte ústredného orgánu týkajúcu sa odvolacieho konania, registra sociálnych podnikov, kontrolnej činnosti, poradenstva a pod. V nadväznosti na predloženú požiadavku a vyjadrenie predkladateľa, že táto požiadavka nie je v rozpočte kapitoly ministerstva od roku 2018 zabezpečená žiadam, aby zvýšenie počtu zamestnancov aj ich osobné výdavky boli zabezpečené v rámci návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020, bez ich ďalšieho zvyšovania. 	Z	ČA	MPSVR nemá v rozpočte finančné prostriedky na navýšenie počtu zamestnancov.	
MFSR	K čl. I; K § 7
Znenie odseku 1 písm. a) prvého bodu, vo väzbe na znenie § 2, žiadam uviesť takto: „1. opis pozitívneho sociálneho vplyvu, ktorý je hlavným cieľom činnosti žiadateľa,“. 	O	ČA		
MFSR	K čl. I; K § 27
Zo znenia odseku 9 nie je zrejmé, v súlade s akými podmienkami poskytovania verejných prostriedkov bude možné poskytovať organizácii sektora sociálnej ekonomiky príspevok na účely podpory jej činnosti. Navrhujem jednoznačne tieto podmienky ustanoviť.	O	N	Na základe výsledku rozporového konania s Protimonopolným úradom SR bolo doplnené, že príspevok možno poskytnúť iba na podporu nehospodárskej činnosti organizácie sektora sociálnej ekonomiky. Zároveň platí, že ide o fakultatívny príspevok.	
MFSR	Všeobecne
Žiadam a) zmeniť percentuálnu výšku kompenzačnej pomoci; percento preplácaných mzdových nákladov v § 53g zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o službách zamestnanosti“) určiť na najviac 40% pre znevýhodnených zamestnancov a 40% pre zamestnancov so zdravotným postihnutím, b) neposkytovať kompenzačnú pomoc pre asistentov na pomoc znevýhodneným osobám a asistentov zamestnancom so zdravotným postihnutím; zamestnanci sociálnych podnikov by mali mať rovnaký nárok na finančné príspevky ako znevýhodnení uchádzači o zamestnanie, ktorí získavajú príspevok podľa § 50 zákona o službách zamestnanosti. Znevýhodnení uchádzači, ktorí potrebujú osobného asistenta, zároveň majú nárok na príspevok na osobného asistenta podľa zákona č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, c) ustanoviť možnosť poskytnúť pomoc len sociálnemu podniku, ktorého zamestnanci vykonávajú prácu v najmenej rozvinutých okresoch, pretože pomoc znevýhodneným nie je adresná, d) v analýze vplyvov upraviť a zdôvodniť predpoklad pomeru znevýhodnených zamestnancov bez zdravotného postihnutia a znevýhodnených zamestnancov so zdravotným postihnutím; vypracovať odhad na základe skutočného pomeru týchto osôb medzi uchádzačmi o zamestnanie alebo na základe skutočných pomerov z podobných programov na Slovensku alebo v zahraničí; vplyv na rozpočet verejnej správy predpokladá, že pomer týchto dvoch skupín je 1:1, keďže vyššia kompenzačná podpora pre osoby so zdravotným postihnutím (oproti iným znevýhodneným skupinám) by mala odrážať ich ťažšiu zamestnateľnosť, nemožno predpokladať, že bude dosiahnutý pomer 1:1 (počet osôb so zdravotným postihnutím, ktoré sa môžu uchádzať na trhu práce, je výrazne nižší ako počet osôb v aktívnom veku v iných znevýhodnených skupinách), e) doplniť do analýzy vybraných vplyvov zdôvodnenie predpokladu, že do roku 2020 vznikne 150 sociálnych podnikov s priemerným počtom zamestnancov 20, f) doplniť do materiálu skúsenosti ohľadne vzniku podobných podnikov pracovnej integrácie z iných krajín EÚ, kde je aplikovaná podobná právna úprava, g) pri výpočte priemernej mzdy znevýhodnených osôb zamestnaných v sociálnych podnikoch odôvodniť hodnotu 0,55 násobok priemernej mzdy. Podhodnotenie očakávanej priemernej mzdy v sociálnych podnikoch predstavuje negatívne riziko pre rozpočet verejnej správy a podhodnotenie budúceho počtu sociálnych podnikov, ako aj počtu zamestnancov, predstavuje taktiež negatívne riziko pre rozpočet verejnej správy. 	O	N	K písmenu a): Výška pomoci je odvodená od nariadenia (EÚ) č. 651/2014. K písmenu b): Nie je dôvod riadiť sa § 50 zákona o službách zamestnanosti. Návrhom zákona sa vytvára nová úpravu, pričom sa vychádza z možností, ktoré poskytuje nariadenie (EÚ) č. 651/2014. Osobný asistent podľa zákona č. 447/2008 Z. z. je na osobnú pomoc pre postihnutého, nie na pomoc v práci (ktorú vôbec nemusí ovládať). K písmenu c): Nie je dôvod nepomáhať znevýhodneným mimo najmenej rozvinutých okresov.	
MFSR	K čl. XI (novela zákona č. 34.2002 Z. z.)
Žiadam čl. XI uviesť v tomto znení: „Zákon č. 34/2002 Z. z. o nadáciách a o zmene Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 445/2008 Z. z., zákona č. 478/2009 Z. z., zákona č. 352/2013 Z. z., zákona č. 463/2013 Z. z., zákona č. 272/2015 Z. z., zákona č. 91/2016 Z. z. a zákona č. 125/2016 sa mení takto: 1. V § 34 odsek 3 znie: „(3) Nadácia je povinná mať účtovnú závierku a výročnú správu overenú štatutárnym audítorom,6a) ak a) príjem6b) verejných prostriedkov a podielov zaplatenej dane v účtovnom období, za ktoré je účtovná závierka zostavená, presiahne 100 000 eur, alebo b) všetky príjmy nadácie v účtovnom období, za ktoré je účtovná závierka zostavená, presiahnu 400 000 eur; tým nie je dotknutá povinnosť overenia účtovnej závierky podľa osobitného predpisu.6c) Poznámky pod čiarou k odkazom 6a až 6c znejú: 6a) Zákon č. 423/2015 Z. z. o štatutárnom audite a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 91/2016 Z. z. 6b) § 2 ods. 4 písm. f) zákona č. 431/2002 Z. z. 6c) § 19 ods. 4 zákona č. 431/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ 2. V § 35 ods. 1 sa slová „15. mája“ nahrádzajú slovami „30. júna“. 3. V § 35 ods. 4 sa slová „31. mája“ nahrádzajú slovami „15. júla“.“. Odôvodnenie k čl. VII, VIII a čl. XI Jednotlivé limity pre povinnosť štatutárneho auditu pre neziskové organizácie (okrem nadácií) sú v platnosti od ich kreovania, t. j. od roku 1997. Z uvedeného vyplýva, že v priebehu 20 rokov nebola zvýšená hranica auditu pre tieto neziskové organizácie, na rozdiel od podnikateľských subjektov, ktorým sa výška hraníc neporovnateľne zvýšila. V záujme podpory neziskového sektora, preto žiadam zjednotiť výšku hraníc povinného auditu pre celý sektor neziskových organizácií namiesto toho, aby boli registrované sociálne podniky, ktoré budú aj podnikať, zvýhodňované oproti iným neziskovým organizáciám. Keďže sa predpokladá, že tieto subjekty budú prijímateľom verejných zdrojov, je potrebné, aby hranice pre povinný audit reflektovali aj túto skutočnosť. Súčasne žiadam upraviť termín na ukladanie účtovných dokumentov do registra účtovných závierok pre všetky neziskové organizácie jednotne v termíne do 15. júla. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 2
Žiadam definovať užšiu cieľovú skupinu osôb pre zamestnávanie v integračných sociálnych podnikoch a definovať ich ako občanov a) podľa definície cieľovej skupiny pre osobitný príspevok v rámci pomoci v hmotnej núdzi (§ 16 ods. 1 písm. b) a c) zákona č. 417/2013 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi), b) nízko kvalifikovaných (bez ukončeného základného vzdelania a stredoškolského vzdelania) alebo c) zdravotne postihnutých (podľa § 9 zákona o službách zamestnanosti). Dlhodobo nezamestnaní občania a nízko kvalifikovaní občania patria medzi najťažšie zamestnateľné skupiny na trhu práce. Sociálne podniky ako nástroj na zvyšovanie zručností a zamestnateľnosti na medzitrhu práce by mali cieliť najmä na vylúčené skupiny z trhu práce. Zdroje na aktívne opatrenia trhu práce nesmerujú z väčšej časti na ťažko zamestnateľné a vylúčené skupiny, pričom široko definovaná skupina uchádzačov o zamestnanie bude vytvárať motivácie pre sociálne podniky, vyberať si viac kvalifikovaných zamestnancov, ktorí by si našli prácu aj na otvorenom trhu práce („cream skimming effect“). 	Z	N	Navrhované zúženie cieľovej skupiny nezodpovedá európskemu chápaniu znevýhodnených osôb, ako je definované v nariadení (EÚ) č. 651/2014.	
MFSR	Všeobecne
Žiadam doplniť návrh o tieto povinnosti v oblasti evidencie a poskytovania údajov: a) povinnosť sociálnych podnikov poskytovať Ústrediu práce, sociálnych vecí a rodiny SR údaje s informáciami o ich hospodárení, získanej finančnej podpore z verejných zdrojov a počte a druhu podporených zamestnancov aj nepodporených zamestnancov; táto povinnosť by sa týkala aj neregistrovaných a čiastočne sociálnych podnikov, ktoré majú tiež nárok na finančnú podporu z verejných zdrojov podľa čl. I § 17 ods. 6, b) povinnosť Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny SR zverejňovať údaje o sociálnych podnikoch s informáciami o hospodárení, získanej finančnej podpore z verejných zdrojov a počte a druhu podporených zamestnancov aj nepodporených zamestnancov na svojom webovom sídle; táto povinnosť by sa týkala aj neregistrovaných a čiastočne sociálnych podnikov, ktoré majú tiež nárok na finančnú podporu z verejných zdrojov podľa čl. I § 17 ods. 6. Návrh žiadam doplniť o ustanovenie tohto znenia: „Ministerstvo práce alebo Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky poskytuje Ministerstvu financií Slovenskej republiky zo svojho informačného systému neanonymizované údaje o sociálnych podnikoch s informáciami o ich hospodárení, získanej finančnej podpore z verejných zdrojov a počte a druhu podporených zamestnancov vrátane osobných údajov bez súhlasu dotknutých osôb v rozsahu, spôsobom a na účel ustanovený osobitným predpisom.x).“ Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: „x) § 14 ods. 5 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 310/2016 Z. z.“ Návrh ustanovuje povinnosť zverejňovať pre registrované sociálne podniky výročnú správu (§ 16) a zverejňovať údaje v registri sociálnych podnikov (§ 28), absentuje však povinnosť zverejňovať detailnejšie údaje o výške finančnej podpory a počte podporených zamestnancov; podľa návrhu sa uvedené povinnosti netýkajú neregistrovaných a čiastočne sociálnych podnikov, ktoré však, podľa návrhu, majú tiež nárok na finančnú podporu z verejných zdrojov. 	Z	N	Poskytnutá podpora sa povinne zaznamenáva v centrálnom registri poskytnutej štátnej pomoci; nie je dôvod, aby MPSVR malo separátnu povinnosť pozerať doň a vypisovať z neho údaje. Rozpor odstránený. MF SR pripomienku stiahlo.	
MFSR	K čl. XXII (novela zákona č. 323.2015 Z. z.)
Žiadam z navrhovaného znenia vypustiť slová „odlišné alebo“, pretože zákon č. 323/2015 Z. z. ustanovuje minimálne požiadavky a podmienky na poskytovanie príspevku na finančný nástroj a na vykonávanie finančných nástrojov, ktoré by mali byť dodržané v každom postupe implementácie. Osobitný predpis teda môže ustanoviť ďalšie podmienky špecifické pre okruh sociálnej ekonomiky, ale nemal by ustanovovať odlišné podmienky. 	Z	A		
MFSR	K čl. I; K § 24
Žiadam, z dôvodu zosúladenie so zákonom o účtovníctve, odseky 10 a 11 preformulovať takto: „(10) Registrovaný sociálny podnik nesmie previesť majetok,xy) ktorý bol získaný z dotácie alebo nevrátenej časti podmienečne vratného finančného príspevku; to neplatí, ak ide o prevod majetku na iný registrovaný sociálny podnik. Ak registrovaný sociálny podnik prevedie majetok, ktorý bol získaný z dotácie alebo nevrátenej časti podmienečne vratného finančného príspevku na iný registrovaný sociálny podnik, je povinný vrátiť poskytovateľovi dotácie alebo nevrátenej časti podmienečne vratného finančného príspevku sumu vo výške zostatkovej ceny dlhodobého majetku. (11) Registrovaný sociálny podnik nesmie vyradiť majetok, ktorý bol získaný z podpory alebo z verejných prostriedkov podľa osobitných predpisov, a ktorý má nenulovú zostatkovú hodnotu, bez predchádzajúceho písomného súhlasu poskytovateľa podpory.“ Poznámka pod čiarou k odkazu xy) znie: „xy) § 2 ods. 4 písm. a) zákona č. 431/2002 Z. z. v znení zákona č. 561/2004 Z. z.“. 	Z	A		
MHSR	K § 11 ods. 2 písm. d)
Jedným z možných typov registrovaného sociálneho podniku je podľa § 11 ods. 2 písm. d) iný registrovaný sociálny podnik. Návrh zákona neobsahuje definíciu, o aké subjekty sa jedná, nie sú stanovené podmienky splnenia dosahovania pozitívneho sociálneho vplyvu, spôsoby jeho merania a okruh špecifikácie oblasti. Takto určený je len integračný podnik, energetický podnik a sociálny podnik bývania. Žiadame predkladateľa, aby doplnil k uvedenému paragrafové znenie, ktoré by spresnilo okruh takýchto subjektov sociálnej ekonomiky.	O	N	Iný registrovaný sociálny podnik musí spĺňať všetky podmienky na priznanie štatútu podľa § 6 ods. 2 okrem podmienok, ktoré sú špecifické pre vybrané typy registrovaných sociálnych podnikov (integračný podnik, energetický podnik, sociálny podnik bývania).	
MHSR	K § 12 ods. 2
Navrhované percentuálne podiely, ktoré má integračný podnik zamestnávať, považujeme v zmysle jeho primárnej činnosti za nedostačujúce. Odporúčame predkladateľovi prehodnotenie navrhovaných podielov. Odôvodnenie: primárnym cieľom integračného podniku je práve zamestnávanie znevýhodnených a zraniteľných osôb. Máme teda za to, že takýto druh registrovaného sociálneho podniku by mal zamestnávať najmenej 50 % znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb z celkového počtu zamestnancov. V prípade písmena c) by sa mohlo jednať aj o 60% takýchto osôb. 	O	N	Navrhnuté percentuálne podiely vychádzajú z európskej legislatívy a medzinárodnej praxe.	
MHSR	K tretej časti
Žiadame predkladateľa o prehodnotenie predmetnej časti a prípadnú úpravu poskytovania podpory podnikom sociálnej ekonomiky o jasnejšie pravidlá. Odôvodnenie: máme za to, že navrhované vymedzenie účelov, na ktoré môže byť poskytnutá podpora, vytvára veľký priestor pre získanie pomoci, najmä v prípade nárokovania kompenzačnej pomoci podľa § 20 bod 1. Pri poskytovaní týchto podpôr je dôležité, aby boli nastavené pravidlá pre prípad, ak daný podnik už v minulosti podporu z verejných zdrojov získal. Súčasne je potrebné, aby boli zákonom jasne definované oprávnené náklady pri všetkých druhoch pomoci a typoch podnikov. 	O	N	Nekonkrétna podmienka. Pravidlá sú nastavené podľa drvivej väčšiny pripomienkujúcich dostatočne jasne, resp. ich konkrétne požiadavky na precizáciu boli akceptované.	
MHSR	K doložke vybraných vplyvov
Žiadame predkladateľa, aby v doložke vybraných vplyvov jasnejšie uviedol analyzované alternatívne riešenia a ich dopady a odôvodnil výber konečného riešenia. Odôvodnenie: v rámci doložky vybraných vplyvov bolo ako alternatívne riešenie preskúmané vytvorenie zákona výlučne o sociálnych podnikoch a ich spravovaní. Nie je však uvedené, na základe čoho bola táto alternatíva vylúčená. 	O	A	Doplnená doložka vybraných vplyvov. Alternatíva vytvorenia zákona výlučne o sociálnych podnikoch bola vylúčená z dôvodu, že sa na tom zhodli všetci členovia pracovnej skupiny, nakoľko sme chceli vytvoriť legislatívny rámec pre sektor sociálnej ekonomiky ako takej a vytvoriť tak priestor pre rozvoj sociálneho podnikania na Slovensku.	
MHSR	K §13
Žiadame vypustenie § 13. Odôvodnenie: nesúhlasíme s účelovým zadefinovaním energetického sociálneho podniku ako podniku pôsobiaceho v sieťových odvetviach. Po priznanom štatúte registrovaného sociálneho podniku má takto zadefinovaný podnik možnosti zvýhodneného financovania, čo z hľadiska odvetvia energetiky nie je dôvodné. Uvedené zadefinovanie vrátane nastavenia, resp. nenastavenia, podmienok vnáša značné pochybnosti vo vzťahu k samotnému definovaniu a posudzovaniu splnenia podmienok energetického podniku, ako aj k pôsobeniu energetického sociálneho podniku na trhu s elektrinou a teplom. Vzhľadom na jeho financovanie nie je zrejmé, ako bude zachované konkurenčné prostredie v lokálnej tepelnej energetike. V prípade výroby elektriny je problematické nastavenie jeho statusu nepodnikania v energetike a zabezpečenia predaja elektriny. V prípade investičnej podpory je potrebné zohľadniť, či ide štátnu pomoc a v takom prípade aj rešpektovať usmernenia pre štátu pomoc v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014-2020. V súčasnosti MH SR pripravuje na základe programového vyhlásenia vlády SR reformu podpory výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a kombinovanej výroby elektriny a tepla. Budú vytvorené podmienky pre optimálne využívanie obnoviteľných zdrojov energie v energetickom mixe tak, aby boli zabezpečené ciele SR vyplývajúce z legislatívy EÚ. Pri využívaní obnoviteľných zdrojov bude prioritou zabezpečiť nákladovú efektívnosť pri podpore týchto zdrojov s minimalizáciu vplyvov na koncové ceny energie. Dôležitou otázkou, ktorú je potrebné vziať do úvahy, je nákladová efektívnosť vzhľadom na príspevok k cieľom OZE, spôsob merania pozitívneho vplyvu a možné technické vplyvy zariadenia na distribučnú sústavu. Takto nastavená definícia energetického sociálneho podniku vrátane jeho posudzovania a spôsob jeho financovania vnáša pochybnosti ohľadom zabezpečenia nákladovej efektívnosti. Nie je vypracovaný dopad navrhovaného riešenia na koncové ceny elektriny v zmysle programového vyhlásenia vlády SR. Tiež nie je riešený dopad na zabezpečenie bezpečnej a spoľahlivej prevádzky distribučných sústav.	Z	A		
MHSR	K čl. XVIII
Žiadame vypustiť článok XVIII (novelizácia zákona č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby). Odôvodnenie: navrhovaný čl. XVIII sa vzťahuje na energetický sociálny podnik, ktorého právnu úpravu požadujeme z návrhu vypustiť. MH SR nesúhlasí so zmenou zákona č. 309/2009 Z. z., keďže aktuálne pripravuje reformou podpory elektriny, ktorá sa dotýka najmä § 3 zákona č. 309/2009 Z. z. Novelizácia navrhovaná v bode 1 nie je v súlade s pripravovanou zmenou. Bod 2 je duplicitný k súčasnému zneniu § 6 ods. 5 zákona č. 309/2009 Z. z. 	Z	A		
MHSR	K čl. XX
Žiadame vypustiť článok XX (novelizácia zákona č. 251/2012 Z. z. o energetike). Odôvodnenie: MH SR aktuálne prehodnocuje podmienky podnikania v energetike. Oprávnenie na podnikanie však nie je a ani v budúcnosti nebude viazané na formu obchodnej spoločnosti alebo družstva. 	Z	A		
MKSR	K materiálu všeobecne
Odporúčame, aby bol návrh zákona predložený na gramatickú kontrolu.	O	N	Návrh zákona bol predložený na medzirezortné pripomienkové konanie, v rámci ktorého bol zaslaný aj Slovenskej akadémii vied Jazykovednému ústavu Ľudovíta Štúra.	
MKSR	K Čl. I - poznámka pod čiarou k odkazu 15
V Čl. I odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 15 (druhá v poradí) slová "neskorších predpisov" nahradiť slovami " zákona č. 180/2011 Z. z..". Odôvodnenie: § 14 ods. 1 bol novelizovaný jedenkrát zákonom č. 180/2011 Z. z..	O	A		
MKSR	K Čl. I - § 31 ods. 2 písm. c)
§ 31 ods. 2 v písmene c) ustanovuje vzor formulára žiadosti o poskytnutie investičnej pomoci alebo kompenzačnej pomoci vo forme dotácie. Upozorňujeme, že ak tieto formuláre platia aj na poskytovanie dotácií inými ministerstvami, že MK SR má vlastný formulár a preto treba ustanovenie upraviť, tak aby sa nevzťahovalo na iné ministerstvá. 	O	N	Vzor formulára žiadosti o poskytnutie dotácie podľa § 31 ods. 2 písm. c) sa vzťahuje na dotáciu poskytnutú podľa predloženého návrhu zákona. Tým nie sú dotknuté formuláre žiadostí o poskytnutie dotácie podľa osobitných predpisov.	
MKSR	K Čl. I - § 21 ods. 6
K § 21 ods. 6 – Schválenie dotácie a jej sumu, ako aj neschválenie dotácie neoznamuje poskytovateľ dotácie žiadateľovi písomne. Na svojom webovom sídle zverejňuje poskytovateľ zoznam schválených dotácií a ich sumu a zoznam neschválených dotácií a dôvod ich neschválenia, preto odporúčame zvážiť formu oznamovania aj písomne.	O	A		
MKSR	K Čl. I - § 7 ods. 6
K Čl. I - § 7 ods. 6 odporúčame aspoň v dôvodovej správe zdôvodniť, čo sa považuje na účely tohto ustanovenia (zákona) za "dôvody hodné osobitného zreteľa".	O	A		
MKSR	(K Čl. I - § 2 písm. e)
Odporúčame upraviť definíciu znevýhodnenej osoby v samostatnom ustanovení.	O	N	Z hľadiska systematiky zákona považujeme za vhodnejšie vymedziť pojmy v jednom ustanovení.	
MKSR	K Čl. I - § 11 ods. 2 písm. d)
V § 11 ods. 2 písm. d) iný registrovaný sociálny podnik nie je v ďalšej časti špecifikovaný tak, ako podniky v písmene a) až c). Odkaz v dôvodovej správe nie je postačujúci, keďže neurčuje, čo sa pod iným registrovaným sociálnym podnikom myslí. Požadujeme dopracovať písmeno d) tak, aby bolo jednoznačne zrejmé, čo musí iný sociálny podnik spĺňať.	Z	N	Iný registrovaný sociálny podnik musí spĺňať všetky podmienky na priznanie štatútu podľa § 6 ods. 2 okrem podmienok, ktoré sú špecifické pre vybrané typy registrovaných sociálnych podnikov (integračný podnik, energetický podnik, sociálny podnik bývania). Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 19.10.2017. Doplní sa dôvodová správa. 	
MKSR	K Čl. I - § 12 ods. 3 písm. a)
V § 12 ods. 3 písm. a) navrhujeme slovo „dvoch“ nahradiť slovom „piatich“. Odôvodnenie: Navrhujeme upraviť podmienku určenia - kto sa považuje za znevýhodnenú osobu. Za takúto podmienku podľa nášho návrhu by sa považovala osoba, ktorá bola zamestnaná v integračnom sociálnom podniku počas 5 rokov. Dvojročná doba zamestnania v integračnom sociálnom podniku je podľa nášho názoru s ohľadom na dobu realizácie projektov obnovy národných kultúrnych pamiatok krátka. Dvojročný pracovný pomer nie je postačujúci aj s ohľadom na nadobudnutie odborných zručností a schopností zamestnanca.	O	N	Z hľadiska napĺňania úloh pri začleňovaní znevýhodnených a zraniteľných osôb do štandardného pracovného prostredia považujeme dvojročnú lehotu za postačujúcu. Samozrejme nič nebráni zamestnancovi zotrvať v zamestnaní v integračnom podniku aj dlhšie, avšak už bez statusu znevýhodnenej či zraniteľnej osoby.	
MKSR	K Čl. - § 21 ods. 1 písm. c)
V § 21 ods. 1 písm. c) - navrhujeme vypustiť písmeno c) bez náhrady. Odôvodnenie: Navrhované znenie, aby ministerstvá poskytovali dotácie v rozsahu svojej pôsobnosti podľa kompetenčného zákona je v rozpore s § 8 ods. 2 a § 8a ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, preto nie je možné týmto zákonom osobitne zaviazať iné ministerstvá okrem Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, aby poskytovali dotácie podľa návrhu zákona. Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky má svoj vlastný zákon o poskytovaní dotácií, ktorý určuje podmienky poskytnutia dotácie žiadateľovi. Nie je možné vyžadovať ďalšie náležitosti k žiadosti nad rámec zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky a nie je možné dopredu zverejniť sumu určenú pre sociálne podniky v príslušnom rozpočtovom roku podľa odseku 9 návrhu zákona. Podľa zákona č. 575/2001 Z. z. (kompetenčný zákon) je prioritou Ministerstva kultúry Slovenskej republiky podpora kultúry. Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky môže v príslušnom rozpočtovom roku poskytnúť dotáciu zo štátneho rozpočtu na účely, ktoré sú v zákone č. 434/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov osobitne upravené (ochrana, obnova a rozvoj kultúrneho dedičstva v oblasti pamiatkového fondu, kultúrna aktivita osôb so zdravotným postihnutím alebo inak znevýhodnených skupín obyvateľstva a sprístupňovanie kultúrnych hodnôt žiakom základných škôl, žiakom stredných škôl a pedagogickým zamestnancom základných škôl a stredných škôl.	Z	ČA	Návrh zákona bol dopracovaný v tom zmysle, že poskytovaním dotácií podľa predloženého návrhu zákona nie je dotknuté poskytovanie dotácií podľa osobitných predpisov. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
MKSR	K Čl. I - § 26 ods. 2 písm. a)
V § 26 ods. 2 odporúčame číslovku 13 nahradiť číslovkou 14. V písmene a) žiadame za slová Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky pripojiť slová "Ministerstva kultúry Slovenskej republiky". Odôvodnenie: Ministerstvu kultúry Slovenskej republiky bola uznesením vlády Slovenskej republiky uložená úloha vypracovať pilotný projekt pre sociálne podniky. Navrhujeme, aby malo Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky postavenie člena v Rade pre sociálnu politiku. Túto pripomienku odôvodňujeme aj dlhoročnou spoluprácou s Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v spoločných projektoch obnovy stavieb torzálneho charakteru.	Z	N	Ustanovenie § 26 bolo vypustené. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
MKSR	K Čl. I - § 5 ods. 3
V § 5 ods. 3 sa uvádza, že zainteresovanou osobou nie je člen, štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu sociálneho podniku, ktorého je členom, štatutárnym orgánom alebo členom štatutárneho orgánu. Formulácia je zmätočná, duplicitná. Žiadame ustanovenie prepracovať.	O	A		
MKSR	K Čl. I - § 10 ods. 5
V Čl. I - § 10 ods. 5 odporúčame slovo "vyhotoví" nahradiť slovom "vyhotovuje" a slovo "uloží" nahradiť slovom "ukladá". Odôvodnenie: Gramatické vyjadrenie opakujúcej sa činnosti. 	O	N	Nejde o opakujúce sa činnosti. Z každého zasadnutia sa vyhotoví zápisnica len raz a len raz sa uloží v sídle RSP.	
MKSR	K Čl. I - § 19 ods. 1 písm. a) bodu 2.
V Čl. I § 19 ods. 1 písm. a) bode 2. odporúčame slovo "intenzitu" nahradiť slovom "formu". Táto pripomienka platí aj pre § 21 ods. 7 písm. i) bod. 2. Odôvodnenie: Zosúladenie s § 18 ods. 1. V návrhu zákona sa nepoužíva pojem intenzita ale forma.	O	N	Pojmy „forma“ a „intenzita“ majú rôzny význam. Formy investičnej pomoci sú uvedené v § 18 ods. 1, zatiaľ čo intenzita investičnej pomoci je brutto výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov pred odpočítaním daní alebo iných platieb [čl. 2 ods. 26 nariadenia (EÚ) č. 651/2014].	
MKSR	K Čl. I - - § 6 ods. 4 
V Čl. I - - § 6 ods. 4 odporúčame na konci za slovami "osobitných predpisov" uviesť odkaz na poznámku pod čiarou, v ktorej treba uviesť demonštratívny výpočet právnych predpisov ("osobitných predpisov"). Odôvodnenie: Legislatívna technika.	O	A		
MKSR	K Čl. I - § 14
V Čl. I § 14 odporúčame slovo „mediánu“ nahradiť slovom „priemernej“. Odôvodnenie: Zosúladenie s platnom legislatívou.	O	N	Pojmy „medián mesačnej mzdy“ a „priemerná mesačná mzda“ nevyjadrujú identické sumy.	
MKSR	K Čl. I - § 14 ods. 3
V Čl. I § 14 odporúčame odsek 3 vypustiť bez náhrady. Ak predkladateľ zdôvodní spoločenskú potrebu na takúto právnu úpravu, potom odporúčame zvýšiť hranicu, kedy možno byty previesť na inú osobu ako sociálny podnik z doterajších 30 rokov - na najmenej 70 rokov. Súčasne požadujeme jednoznačne ustanoviť, že prevod je možné uskutočniť len za trhovú hodnotu nehnuteľnosti. Odôvodnenie: Predkladateľ nezdôvodnil v dôvodovej správe-osobitnej časti potrebu takejto právnej úpravy a navyše hranica 30 rokov je neprimerane nízka.	O	N	Pripomienka je vnútorné rozporná. MK SR na jednej strane požaduje navrhnuté obmedzenie 30 rokov úplne vypustiť, na druhej strany sa mu zdá obmedzenie 30 rokov príliš krátke.	
MKSR	K Čl. I - § 15 a 16
V Čl. I - § 15 a 16 odporúčame znenie ustanovení zosúladiť s ustanoveniami zákona č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.	O	A	Ustanovenia upravené v súlade s pripomienkami MF SR.	
MKSR	K Čl. I - § 19
V Čl. I - § 19 odporúčame za slová "podľa osobitných predpisov" umiestniť odkaz na poznámku pod čiarou s uvedením konkrétnych predpisov (náležitosti zmluvy). Odôvodnenie: Bod 22.1. Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.	O	A		
MKSR	K Čl. I - § 19 ods. 1 písm. a) bod 7.
V Čl. I § 19 ods. 1 písm. a) bod 7. odporúčame slová "záväzok vrátiť sumu" nahradiť slovami "záväzok príjemcu, že vráti poskytnutú sumu....". Odôvodnenie:V záujme bezproblémového výkonu aplikačnej praxe odporúčame náležitosti zmluvy formulovať presne, jednoznačne a zrozumiteľne.	O	A		
MKSR	K Čl. I - § 19 písm. a) bod 1. 
V Čl. I § 19 písm. a) bode 1. odporúčame slovo "existuje" nahradiť slovami "bolo vydané". Odôvodnenie:Spresnenie.	O	A		
MKSR	K Čl. I - § 2 písm. d) a h)
V Čl. I - § 2 písm. d) a h) upozorňujeme, že pojem "všeobecne prospešné služby" a "hospodárska činnosť" sú právne vymedzené v iných zákonoch, preto opakované vymedzovanie pojmov nie je potrebné. Odôvodnenie: Legislatívne pravidlá vlády Slovenskej republiky.	O	N	V podstate nejde o opätovné vymedzenie pojmov, ale o odkaz na zákony, ktoré tieto pojmy vymedzujú.	
MKSR	K Čl. I - § 2 písm. d)
V Čl. I - § 2 písm. d) upozorňujeme, že pojem "všeobecne prospešné služby" je právne vymedzený v inom zákone, preto opakované vymedzenie pojmu nie je potrebné. Odôvodnenie: legislatívne pravidlá vlády Slovenskej republiky.	O	A		
MKSR	K Čl. I - § 6 ods. 1
V Čl. I - § 6 ods. 1 odporúčame slovo "na" nahradiť slovami "dňom, keď bola príslušnému orgánu doručená". Odôvodnenie: Jednoznačné ustanovenie, kedy sa začína konanie o registrácii.	O	N	Štatút registrovaného sociálneho podniku sa bude priznávať v správnom konaní. Deň začatia správneho konania upravuje § 18 ods. 2 správneho poriadku.	
MKSR	K Čl. I - § 6 ods. 2 písm. j)
V Čl. I - § 6 ods. 2 písm. j) odporúčame slová "v období troch rokov" nahradiť slovami "v období troch za sebou idúcich rokov". Odôvodnenie: Precizácia ustanovenia. Táto formulácia neumožňuje žiadateľovi, spočítal tri roky v ľubovoľnom čase pred podaním žiadosti.	O	N	Text ustanovenia znie: „... v období troch rokov pred podaním žiadosti ...“. Ide teda o vyjadrenie lehoty troch rokov, ktorej trvanie začína dňom podania žiadosti a počíta sa do minulosti. Niet pochýb o tom, že ide o tri po sebe idúce roky.	
MKSR	K Čl. I - § 7 ods. 5 a 7
V Čl. I - § 7 ods. 5 je ustanovené, že o priznaní štatútu registrovaného sociálneho podniku sa "nevyhotovuje" rozhodnutie (poznámka: rozhodnutie sa vydáva alebo nevydáva) a v odseku 7 je ustanovené, že ministerstvo doručí soc. podniku "listinné osvedčenie ....", to znamená, ak osvedčenie nemá náležitosti rozhodnutia (pozri odsek 5), potom je treba ustanoviť, čo osvedčenie o priznaní štatútu registrovaného sociálneho podniku obsahuje alebo vzor osvedčenia uviesť v prílohe. Odôvodnenie: Osvedčenie je verejná listina, ktorou sa má preukázať určitý právny stav...	O	N	Pripomienkované ustanovenia vrátane použitej terminológie vychádza z § 47 ods. 7 správneho poriadku.	
MKSR	K Čl. I - § 7 ods. 5
V Čl. I - § 7 ods. 5 odporúčame slovo "nevyhotovuje" nahradiť slovom "nevydáva". Odôvodnenie: Spresnenie terminológie, pretože rozhodnutie sa vydáva alebo nevydáva.	O	N	Pripomienkované ustanovenie vychádza z § 47 ods. 7 správneho poriadku.	
MKSR	K Čl. I - § 9 
V Čl. I - § 9 odporúčame nadpis upraviť takto: " Poradný orgán registrovaného sociálneho podniku". Odôvodnenie: Zrozumiteľnosť. 	O	N	V zmysle § 6 ods. 2 písm. b) zriadenie poradného výboru (alebo uplatňovanie demokratickej správy) je podmienkou na priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku.	
MKSR	K Čl. I - § 9 ods. 9 
V Čl. I - § 9 ods. 9 odporúčame bližšie špecifikovať výšku odmeny a uviesť odkaz na poznámku pod čiarou (právny predpis, podľa ktorého je možné odmenu poskytnúť). 	O	N	Výška odmeny bude na registrovanom sociálnom podniku. Odmenu bude možné poskytnúť práve podľa pripomienkovaného ustanovenia predloženého návrhu zákona.	
MKSR	K Čl. I - 19 ods. 1 písm. a) bod 2.
V Čl. I 19 ods. 1 písm. a) bode 2. odporúčame slovo "intenzitu" nahradiť slovom "formu". Odôvodnenie: Zosúladenie s § 18 ods. 1. V návrhu zákona sa nepoužíva pojem intenzita ale forma.	O	N	Pojmy „forma“ a „intenzita“ majú rôzny význam. Formy investičnej pomoci sú uvedené v § 18 ods. 1, zatiaľ čo intenzita investičnej pomoci je brutto výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov pred odpočítaním daní alebo iných platieb [čl. 2 ods. 26 nariadenia (EÚ) č. 651/2014].	
MKSR	K Čl. I § 2 písm. e) bod 1. podbod 1f)
V Čl. I § 2 písm. e) bod 1. podbode 1f) odporúčame slová je členom národnostnej menšiny alebo etnickej menšiny" nahradiť slovami "patrí k národnostnej menšine alebo etnickej skupine". Odôvodnenie: Ústava Slovenskej republiky (Čl. 34 ods. 2). 	O	A		
MKSR	K Čl. I § 2 písm. e) bod 4
V Čl. I § 2 písm. e) bod 4. odporúčame zvážiť, či nie je vhodnejšie nahradiť slová do pracovného prostredia" slovami "do pracovného procesu". 	O	N	Použitá terminológia vychádza z nariadenia (EÚ) č. 651/2004.	
MKSR	K Čl. I § 2 písm. f) bodu 7 a 8 
V Čl. I § 2 písm. f) bode 7 a 8 odporúčame slová "navracajúca sa na trh práce" nahradiť slovami "vracajúca sa na trh práce" a za slovo "materského" pripojiť slovo "príspevku" (3 x vo vete).	O	N	Materské je dávka nemocenského poistenia.	
MKSR	K Čl. I - § 21 ods. 7
V Čl. I § 21 ods. 7 odporúčame v písmene e) slovo "podmienky" nahradiť slovom "povinnosť", v písmene f) za slovo "hospodárneho" vložiť slová " a efektívneho", v písmene i) bod 2. odporúčame slovo "intenzitu" nahradiť slovom "formu". Odôvodnenie: Zosúladenie s § 18 ods. 1.	O	ČA		
MKSR	K Čl. I - § 22 ods. 2 
V Čl. I § 22 ods. 2 (druhá veta) odporúčame za slovo "predpisu," uviesť odkaz na poznámku pod čiarou, v ktorej bude uvedený konkrétny právny predpis. 	O	A		
MKSR	K Čl. I - poznámky pod čiarou k odkazom 3, 4, 9 a 13
V Čl. I v poznámke pod čiarou k odkazu 3 odporúčame odkázať na konkrétne ustanovenie a nie na celý zákon. V poznámke pod čiarou k odkazu 4 odporúčame na konci pripojiť slová "v znení neskorších predpisov (príslušné ustanovenie bolo 2x novelizované). V poznámke pod čiarou k odkazu 9 odporúčame na konci pripojiť slová "v znení zákona č. 485/2015 Z.z.". V poznámke pod čiarou k odkazu 13 odporúčame uviesť taxatívny výpočet "§ 59 ods. 1 písm. f) zákona č. 305/2005 Z. z. v znení zákona č. 175/2015 Z. z..". "§ 59 ods. 2 písm. c) zákona č. 305/2005 Z. z. v znení zákona 131/2015 Z. z..". Odôvodnenie: Príloha č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR (bod 23.3. až 23.7.). 	O	ČA	Odkaz na konkrétne ustanovenie zákona o životnom minime upravujúce sumy životného minima by mohol byť mätúci, nakoľko sumy životného minima upravuje MPSVR SR opatrením.	
MKSR	K Čl.I - poznámka pod čiarou k odkazu 14
V Čl.I odporúčame poznámku pod čiarou k odkazu 14 upraviť takto:"14) § 45 a 48 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine v znení zákona č. 175/2015 Z.z.. § 56 zákona č. 36/2005 Z. z.	O	N	Pôvodné znenie považujeme za vhodnejšie.	
MKSR	K dôvodovej správe - osobitná časť
Žiadame dôvodovú správu - osobitnú časť dopracovať tak, aby obsahovala jednoznačné odôvodnenie jednotlivých navrhovaných ustanovení zákona.	O	A		
MOSR	k celému materiálu
bez pripomienok	O			
MPRVSR	k celému materiálu
Bez pripomienok.	O			
MSSR	K čl. I § 7 ods. 1 písm. b) v spojení s odsekom 3 písm. f)
Ako vyplýva zo znenia predloženého návrhu zákona, v prípade fyzickej osoby má byť základným dokumentom v konaní o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku čestné vyhlásenie. Tu je potrebné zdôrazniť, že čestné vyhlásenie je právny úkon, na základe ktorého sa deklarujú určité skutočnosti, o ktorých sa predpokladá že sú pravdivé, pokiaľ sa nepreukáže opak. Čestné vyhlásenie je spravidla dôkazným prostriedkom v konaniach podľa osobitných predpisov, avšak čestné vyhlásenie fyzickej osoby – podnikateľa nahrádzajúce obsahové náležitosti základného dokumentu jeho podnikateľskej činnosti nie je podľa nášho názoru postačujúcim dokumentom, resp. dokumentom, ktorý by bolo možné považovať za základný dokument jeho hospodárskej činnosti. Takýmto dokumentom by mohol byť napríklad podnikateľský plán alebo alternatívne v prípade fyzických osôb by tento dokument mohol byť subsumovaný pod projekt sociálneho podniku podľa písm. b), kde by bola uložená povinnosť dodržať obligatórne náležitosti základného dokumentu. Stotožňovať čestné vyhlásenie ako dôkazný prostriedok so základným dokumentom ekonomického subjektu nie je vhodným a zákonným riešením. V tejto časti je taktiež potrebné návrh zákona dopracovať a zmeniť, napríklad tak, že fyzická osoba podnikateľ (aj v prípade ak ide o začínajúci podnik, resp. začínajúceho podnikateľa) je povinná predložiť projekt sociálneho podnikania, ktorý nahrádza základný dokument podľa písm. a) a ktorý by obsahoval obligatórne náležitosti podľa § 7 ods. 1 písm. a) (prípadne iné alebo uviesť demonštratívny výpočet náležitostí). Následne je potrebné upraviť aj znenie odseku 3 písm. f) v súlade s vykonanou zmenou. 	Z	A		
MSSR	K čl. I § 5 ods. 3
Citáciu v poznámke pod čiarou k odkazu 35 požadujeme nahradiť takto: „§ 6a zákona č. 297/2008 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 315/2016 Z. z.“, pretože zákon č. 315/2016 Z. z. o registri partnerov verejného sektora a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 38/2017 Z. z. nie je tým predpisom, ktorý by obsahoval definíciu konečného užívateľa výhod; v § 2 ods. 1 písm. c) je len odkaz na zákon č. 297/2008 Z. z. Právny poriadok obsahuje len jednu definíciu konečného užívateľa výhod a tá je obsiahnutá v § 6a zákona č. 297/2008 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 315/2016 Z. z.	Z	A		
MSSR	K čl. I § 7 ods. 1 písm. a) v spojitosti s § 7 ods. 3
Jednou z povinných príloh žiadosti má byť podľa § 7 ods. 1 písm. a) základný dokument, ktorým podľa odseku 3 sú „spoločenské zmluvy“. V tejto súvislosti vyvstáva otázka, či má ísť o dokumenty, ktoré sú schválené príslušným orgánom alebo subjektom (napr. spoločníci) alebo či má ísť o dokumenty, ktoré sú riadne zaevidované u štátneho orgánu, ktorý vedie register, do ktoré zápisom vznikajú právnické osoby. Pri súčasnej dikcii môže nastať situácia, že spoločnosť s ručením obmedzeným vykoná zmenu spoločenskej zmluvy s cieľom iniciovať konanie o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku, v takomto prípade má byť takýto dokument najprv riadne uložený do zbierky listín obchodného registra, a až následne predložený ako základný dokument v konaní o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku, alebo postačuje na účely konania o priznanie štatútu tento neuložený dokument, resp. je uloženie zmeny spoločenskej zmluvy s cieľom iniciovať konanie o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku v zbierke listín obchodného registra podmienkou pre akceptovanie takejto spoločenskej zmluvy ako základného dokumentu v konaní o priznanie štatútu? Vzhľadom na uvedené máme za to, že návrh zákona si v tomto prípade vyžaduje dopracovanie tak, aby bolo zrejmé, či spoločenské zmluvy, na základe ktorých sa má iniciovať konanie o priznanie štatútu (základný dokument) majú byť riadne zaevidované spôsobom, ktorý predpokladá osobitný predpis alebo nie. Okrem uvedeného ju nutné doplniť normatívny text o vzťah základných obligatórnych náležitostí podľa predkladaného návrhu zákona a podľa osobitného predpisu (Obchodného zákonníka), t. j. napríklad za slová „ základný dokument, ktorý“ vložiť slová „okrem náležitostí podľa osobitného predpisu“, s príslušným odkazom a poznámkou pod čiarou.	O	ČA	Text bol upravený tak, aby základný dokument zisťovalo priamo MPSVR SR z príslušných registrov.	
MSSR	K čl. I § 5 ods. 1 písm. d)
Na konci ustanovenia odporúčame za slová „hlavný cieľ“ vložiť vnútorný odkaz „podľa písmena b)“; ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. VIII nad rámec návrhu zákona 
Nad rámec návrhu zákona požadujeme vložiť do novelizácie zákona nové novelizačné body 1 a 2, pričom v tejto súvislosti v úvodnom texte novelizačného článku požadujeme nahradiť slovo „dopĺňa“ slovami „mení a dopĺňa“ a prečíslovať doteraz jediný novelizačný bod. Novelizačné body 1 a 2 navrhujeme v tomto znení: „1. V § 14 sa vypúšťa písmeno g). 2. V § 15 sa odsek 1 dopĺňa písmenom d), ktoré znie: „d) nezisková organizácia neuloží výročnú správu vo verejnej časti registra účtovných závierok4) podľa § 34 ods. 3 za najmenej dve účtovné obdobia nasledujúce po sebe.“.“. Doterajšia právna úprava zrušenia neziskovej organizácie poskytujúcej verejnoprospešné služby priamo zo zákona pri neuložení čo i len jeden výročnej správy do registra účtovných závierok je zbytočne prísnou právnou úpravou, ktorá nemá obdobu v právnom poriadku a spôsobuje v aplikačnej praxi problémy, ktoré sú nezvratného charakteru, pretože dochádza k automatickému vstupu do likvidácie bez toho, aby sa mohla dotknutá osoba akokoľvek brániť. Z tohto dôvodu navrhujeme zaviesť pri neziskových organizáciách rovnaký režim ako v prípade obchodných spoločností, t.j. podriadiť zrušovanie režimu rozhodovania súdu (nepôjde teda o ex lege zrušenie), pričom dôvodom pre zrušenie neziskovej organizácie bude neuloženie účtovnej závierky do registra účtovných závierok najmenej dve účtovné obdobia nasledujúce po sebe. Ine o analogickú úpravu ako obsahuje § 68 ods. 6 písm. f) Obchodného zákonníka. 	Z	A		
MSSR	K čl. 2 § 2
Nadpis pod § 2 odporúčame zmeniť takto: „Úvodné ustanovenia“, pretože obsahové vymedzenie subjektov (znevýhodnená osoba, zraniteľná osoba) nemožno subsumovať pod základné pojmy; ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O	N	Podľa § 5 ods. 1 písm. a) zákona č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov „Právny predpis sa spravidla člení na a) úvodné ustanovenia alebo základné ustanovenia, ktoré obsahujú predmet úpravy a podľa potreby aj vymedzenie základných pojmov,“. Navrhovaná zmena by teda nič nezmenila na skutočnosti, že § 2 by obsahoval vymedzenie pojmov, pričom však predmet úpravy zákona sa nachádza v § 1.	
MSSR	K čl. I § 27 ods. 7
Návrh zákona zveruje právomoc rozhodovať o tom, či sa subjekt sociálnej ekonomiky stane sociálnym podnikom dvoj subjektom – Ministerstvu práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a nepriamo organizácii sektora sociálnej ekonomiky tým, že bude vydávať za odplatu osvedčenia o splnení zákonných podmienok. Z návrhu zákona nie je zrejmé, či ministerstvo práce je pri skúmaní splnenia podmienok pre priznanie štatútu sociálneho podniku viazané osvedčením vydaným podľa § 27 ods. 7 návrhu zákona. Prikláňame sa k výkladu, že týmto osvedčením nie je ministerstvo práce viazané, keďže žiadna právna norma mu neprikazuje prihliadať na toto osvedčenie. A teda ministerstvo práce bude musieť v súlade s vyšetrovacou zásadou charakteristickou pre správne konanie autonómne posúdiť otázku, či žiadateľ spĺňa podmienky pre priznanie požadovaného štatútu. V kontexte tohto záveru považujeme právnu úpravu vydávania osvedčení za odplatu za nevhodný koncept, ktorý platiteľovi odmeny neprináša žiaden – zrejme legitímne očakávaný – efekt. Na základe uvedeného preto požadujeme buď priznať osvedčeniu záväznosť v konaní pred ministerstvom práce alebo ustanovenie odseku 7 bez náhrady vypustiť. Naviac dávame na zváženie normatívnu reguláciu (napr. vykonávacou vyhláškou) cenotvorby podľa § 27 ods. 7, nakoľko dohadovací princíp nepovažujeme za primeraný pri tomto type služby.	Z	N	Podľa § 7 ods. 4 písm. d) návrhu zákona ministerstvo práce pri priznávaní štatútu registrovaného sociálneho podniku prihliada na osvedčenie podľa § 27 ods. 7, ak bolo priložené k žiadosti – osvedčenie teda nie je pre ministerstvo záväzné. Pokiaľ ide o preukázanie splnenia podmienky dôveryhodnosti, v prípade predloženia osvedčenia sa považuje táto podmienka za splnenú, ak sa nepreukáže opak, teda ak ministerstvo v priebehu správneho konania nezistí skutočnosti, ktoré by dôveryhodnosť žiadateľa spochybnili. K námietke, že získanie osvedčenia neprináša pre žiadateľa žiaden efekt, uvádzame, že nič nenúti žiadateľa, aby takéto osvedčenie získal, avšak môže pre neho znamenať urýchlenie správneho konania, nakoľko predložené osvedčenie môže ministerstvu napomôcť pri overovaní splnenia podmienok na priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 17.10.2017. Pripomienka zmenená na odporúčaciu.	
MSSR	K čl. 21 ods. 1 písm. c)
Navrhované ustanovenie požadujeme vypustiť alebo preformulovať tak, že bude obsahovať pomenovanie konkrétnych ministerstiev, ktoré sú poskytovateľmi dotácie vrátane uvedenia oblastí. Nie je úplne zrejmé čo je zámerom predkladateľa a uspokojivú odpoveď na túto otázku nedáva ani dôvodová správa. Má byť iné ministerstvo poskytovateľom dotácie podľa predkladaného návrhu zákona v rámci vlastných existujúcich dotačných schém, alebo sa vytvára nová dotačná schéma, ktorú rieši súčasne viacero ministerstiev? Príklad: má byť Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky poskytovateľom dotácie sociálnemu podniku podľa zákona č. 302/2016 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky na účely ochrany a podpory ľudských práv (perspektívne ochrany obetí trestných činov)? Ak je tomu tak, tak je namieste § 21 ods. 1 písm. c), pretože niet dôvodu na to, aby iný zákon ako zákon č. 302/2016 Z. z. upravoval dotačnú schému ministerstva spravodlivosti. Ak je sociálne podnikanie novým účelom pre poskytovanie dotácií v pôsobnosti iných ministerstiev ako Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky je namieste priama novelizácia osobitných predpisov upravujúcich dotácie v pôsobnosti jednotlivých ministerstiev s čím však nemožno súhlasiť bez dodatočného rozpočtového krytia. Vzhľadom na vyššie uvedené preto požadujeme buď vypustenie tohto ustanovenia alebo jeho úpravy v naznačenom zmysle. 	Z	ČA	Návrh zákona bol dopracovaný v tom zmysle, že poskytovaním dotácií podľa predloženého návrhu zákona nie je dotknuté poskytovanie dotácií podľa osobitných predpisov. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 17.10.2017. 	
MSSR	K čl. I § 7 ods. 10
Navrhované ustanovenie požadujeme vypustiť bez náhrady, nakoľko neexistuje žiaden dôvod na duálnu evidenciu údajov o sociálnych podnikoch vo viacerých verejne dostupných úradných evidenciách (informačných systémoch) – v tomto prípade v registri sociálnych podnikov a zároveň v obchodnom registri. Možnosť zapisovania do obchodného registra iných, ako zákonom určených subjektov, by spôsobila neprehľadnosť, keďže subjekty sociálnej ekonomiky už figurujú v iných registroch, kde boli zapisované pri svojom vzniku (napr. nezisková organizácia je vedená v ústrednom registri neziskových organizácií, ktorý spravuje Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a pod.). Máme za to, že vytvorenie registra sociálnych podnikov podľa § 28 je postačujúcim riešením pre zabezpečenie publicity údajov o sociálnych podnikoch. Okrem uvedeného je potrebné konštatovať, že navrhovaný postup by spôsobil vznik nových finančných nákladov na zabezpečenie nových formulárov, prostredníctvom ktorých by sa registrované sociálne podniky zapisovali do obchodného registra.	Z	A		
MSSR	K čl. I § 6 ods. 2 písm. a)
Navrhujeme predkladateľovi doplniť vnútorný odkaz na ustanovenie § 5 ods. 1 aj o odsek 4, a to v prípade, pokiaľ nebude akceptovaná pripomienka k čl. I § 5 ods. 1 písm. d) v spojení s ods. 4 a pripomienka k čl. I § 5 ods. 4, nakoľko v tomto prípade je potrebné spresnenie normatívneho textu. Pokiaľ zákon umožňuje subjektu sociálnej ekonomiky splniť podmienku použitia zvyšnej časti zisku podľa § 5 ods. 1 písm. d) aj iným spôsobom ako jeho rozdelením medzi oprávnené osoby (§ 5 ods. 4), nemožno podmienky rozdelenia zisku v konaní o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku obmedziť len na jeden spôsob použitia zvyšnej časti zisku tak, ako to vyplýva z gramatického výkladu príslušných zákonných ustanovení.	O	N	Odkaz v § 6 ods. 2 písm. a) na § 5 ods. 4 nie je potrebný, keďže v § 5 ods. 4 sa odkazuje na § 5 ods. 1 písm. d). To znamená, že § 5 ods. 4 sa uplatní aj na účely splnenia podmienky podľa § 6 ods. 2.	
MSSR	K čl. I § 2 písm. f) bod 7 a 8
Navrhujeme slová „najneskôr do šiestich mesiacoch“ nahradiť slovami „najneskôr do šiestich mesiacov“. Ide o štylistickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. I § 3
Navrhujeme slová „štátnych orgánov“ nahradiť slovami „orgánov verejnej moci“, nakoľko v tomto prípade je podľa nášho názoru potrebné rozšíriť a zovšeobecniť okruh subjektov, ktoré by v rámci sociálnej ekonomiky nemali žiadnym spôsobom zasahovať do činnosti subjektu sociálnej ekonomiky tak, aby bola zachovaná ich nezávislosť od orgánov verejnej moci. V tomto prípade je potrebné konštatovať, že pojem orgán verejnej moci je širším pojmom ako štátny orgán, pretože nie každý orgán verejnej moci je aj štátnym orgánom, avšak každý štátny orgán je vždy orgánom verejnej moci, a pre zachovanie nezávislosti subjektu sociálnej ekonomiky je potrebné deklarovať jeho reálnu nezávislosť na orgánoch verejnej moci.	O	N	Tak ako sa uvádza v pripomienke, pojem „orgán verejnej moci“ je širší ako pojem „štátny orgán“. Pojem „orgán verejnej moci“ zahŕňa aj orgány územnej samosprávy. Akceptovanie pripomienky by vylúčilo vytváranie sociálnych podnikov v podmienkach územnej samosprávy, pričom jedným z podstatných zámerov návrhu zákona je práve vytváranie obecných sociálnych podnikov.	
MSSR	K čl. I § 7 ods. 1 písm. a) bod 1
Navrhujeme slovo „činnosť“ vypustiť bez náhrady, keďže zákon pozná len pojem hlavný cieľ nie hlavný cieľ činnosti, a súčasne za slová žiadateľa doplniť vnútorný odkaz „ podľa § 5 ods. 1 písm. b),“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. I § 7 ods. 1
Navrhujeme zaviesť pre pojem „žiadosť o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku“ legislatívnu skratku v súlade s legislatívno-technickými pokynmi a túto v texte zákona aj dôsledne a náležite používať. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. I § 5 ods. 1 písm. d) v spojení s ods. 4
Normatívny text navrhujeme upraviť nasledovne: „ktorý viac ako 50 % z dosiahnutého zisku použije na dosiahnutie hlavného cieľa podľa písmena b), a ak časť dosiahnutého zisku rozdeľuje podľa postupov a pravidiel zabezpečujúcich nenarušovanie hlavného cieľa podľa písmena b), alebo dosiahnutý zisk použije: 1. na počiatočnú investíciu...., 2. na vklad do rezervného fondu ...., alebo 3. na získanie ďalšieho....“. Úpravu textu navrhujeme najmä z dôvodu zjednodušenia, zostručnenia a sprehľadnenia právnej normy tak, aby bola zachovaná jej jednotnosť. Naviac, úpravou textu navrhujeme aj začlenenie odseku 4 do odseku 1 písm. d), nakoľko takáto úprava je jasnejšia a zrozumiteľnejšia nielen z legislatívno-technického hľadiska, ale aj z hľadiska praktického a aplikačného. Ako vyplýva z odseku 4, použitie zisku uvedenými spôsobmi pri predkladanej právnej úprave sa javí ako ďalšia podmienka, ktorú musí spĺňať subjekt sociálnej ekonomiky, aby mohol byť považovaný za sociálny podnik, avšak uvedené spôsoby použitia zisku nie sú podmienkou, ale alternatívou použitia zisku tak, aby takýto subjekt mohol byť považovaný za sociálny podnik. Uvedená úprava textu je navrhovaná aj z dôvodu zjednodušenia vnútornej citácie návrhu zákona, nakoľko napríklad v § 6 ods. 2 písm. a) predkladateľ odkazuje na ustanovenie § 5 ods. 1, teda že žiadateľ musí spĺňať podmienky ustanovené týmto paragrafom, avšak absentuje odkaz aj na odsek 4, kde zákon umožňuje použiť zisk aj iným spôsobom, ktorý je považovaný za splnenie podmienky použitia zisku. Takáto navrhovaná úprava normatívneho textu (bez odkazu na ods. 4, resp. bez uvedenia alternatívnych spôsobov použitia zisku) vyvoláva dojem, že štatút sociálneho podniku nie je možné priznať subjektu, ktorý použije zisk spôsobom predpokladaným v § 5 ods. 4, aj keď samotný zákon takéto použitie zisku považuje za splnenie podmienky podľa § 5 ods. 1 písm. d). V prípade akceptovania uvedenej pripomienky je potrebné nasledujúce odseky 5 až 9 prečíslovať v súlade s legislatívno-technickými pokynmi. 	O	ČA	Text bol upravený.	
MSSR	K čl. I § 7 ods. 1 písm. a) bod 5
Normatívny text tohto ustanovenia navrhujeme zmeniť nasledovne: „záväzok použiť viac ako 50 % dosiahnutého zisku na dosiahnutie hlavného cieľa podľa § 5 ods. 1 písm. b) a určenie postupov a pravidiel rozdeľovania zvyšnej časti zisku medzi oprávnené osoby zabezpečujúce nenarušovanie hlavného cieľa podľa § 5 ods. 1 písm. b)...“. Ide o štylistickú pripomienku, pričom súčasne požadujeme upraviť znenie paragrafu v súlade so zákonom dovolenými spôsobmi použitia zisku podľa § 5 ods. 4 predkladaného zákona. V tejto súvislosti máme za to, že aj v tomto prípade platia primerane skutočnosti, na ktoré sme upozornili predkladateľa v pripomienke k § 5 ods. 1 písm. d) v spojení s odsekom 4, v pripomienke k § 5 ods. 6 písm. b) a v pripomienke k § 6 ods. 2 písm. a). 	O	ČA	Text bol upravený.	
MSSR	K čl. I § 5 ods. 9
Odkaz a poznámku pod čiarou 39 požadujeme vypustiť bez náhrady, nakoľko § 2 ods. 1 Obchodného zákonníka neobsahuje zmienku o „sociálnom podnikaní“, ale vymedzuje pojem „podnikanie“. Ak je zámerom predkladateľa poukázať na to, že sociálne podnikanie je podnikaním podľa Obchodného zákonníka, tak odporúčame túto skutočnosť riešiť vysvetlením a ozrejmením tejto väzby a z toho plynúcich súvislosti v osobitnej časti dôvodovej správy. Formálno-právne bude táto skutočnosť vyplývať z § 2 ods. 1 Obchodného zákonníka.	Z	A		
MSSR	K čl. I § 26 všeobecne
Požadujeme doplniť navrhovanú právnu úpravu tak, aby bolo zákonom výslovne a jednoznačne definované poslanie Rady pre sociálnu ekonomiku, resp. jej pôsobnosť alebo kompetencie, keďže návrh zákona v tomto smere neponúka uspokojivú odpoveď. Má byť rada poradným orgánom ministra? Má ministerstvo práce vykonávať svoju pôsobnosť podľa § 25 prostredníctvom rady? Pôsobnosť rady predkladateľ naznačuje v osobitnej časti dôvodovej správy, podľa ktorej „Keďže možné oblasti fungovania sociálnych podnikov sú veľmi široké, rada má byť založená na medzirezortnom princípe, aby rôzne dotknuté rezorty získali možnosť sa vyjadrovať k tým sociálnym podnikom, ktorých fungovanie je v ich kompetencii.“ Dôvodová správa však nenachádza svoj odraz v normatívnom texte návrhu zákona. 	Z	A	Ustanovenie § 26 bolo vypustené.	
MSSR	K čl. I § 9 ods. 6
Požadujeme doplniť právnu úpravu tak, aby právam podľa § 9 ods. 6 zodpovedala povinnosť určeného subjektu. Ustanovenie práva bez ustanovenia povinnosti zodpovedajúcej tomuto právu negarantuje reálne uplatňovanie tohto práva. 	O	A		
MSSR	K čl. I § 21 
Požadujeme dopracovanie § 21 tak, aby bol zachovaný štandard publicity a verejnej kontroly dotačných mechanizmov, a to minimálne v rozsahu v akom je upravený napríklad v § 7 zákona č. 302/2016 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, § 6 zákona č. 434/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, § 8 zákona č. 524/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu vlády Slovenskej republiky atď. 	Z	A		
MSSR	K čl. I § 17 ods. 5 a 6 a § 20 ods. 2
Požadujeme úpravu vymenovania poskytovaných foriem pomoci tak, aby bolo zrejmé, či sa jednotlivé formy pomoci majú poskytovať spoločne (medzi dve posledné možnosti sa vkladá spojka „a“), alebo sa vylučujú (pred poslednú alternatívu sa vkladá spojka „alebo“). Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	N	Nevylučuje sa súčasné poskytnutie viacerých foriem podpory (ale nie je to ani podmienkou) za rešpektovania ďalších ustanovení návrhu zákona (napr. § 24 ods. 12).	
MSSR	K čl. I § 7 ods. 9
Požadujeme ustanovenie doplniť o vetu v znení: „Označenie a skratka podľa predchádzajúcej vety sa nezapisujú do registra alebo inej evidencie, do ktorej zápisom vzniká právnická osoba.“ Účelom pripomienky je zamedziť situácii, kedy registrovaný sociálny podnik bude iniciovať konanie o zmene zapísaných údajov (napr. v obchodnom registri) v zmysle doplnenie označenia „registrovaný sociálny podnik“ alebo skratky „r. s. p.“ k obchodnému menu zapísanému v príslušnej úradnej evidencii. Uvedené platí o to viac, že štatút registrovaného sociálneho podniku môže zaniknúť, prípadne môže dôjsť k jeho zrušeniu. Ak dôjde k zrušeniu štatútu sociálneho podniku, tak niet mechanizmu ako zabezpečiť dodatočnú zmenu v úradnej evidencii, kde bude označenie alebo skratka zapísaná. Zaťažovať registrátorov právnických osôb touto agendou nám príde neúčelné. Ak predkladateľ trvá na zápise označenia alebo skratky do registra, do ktorého zápisom vzniká právnická osoba, tak požadujeme dopracovať analýzu vplyvov tak, aby táto zohľadňovala dodatočné a hlavne rozpočtovo nekryté výdavky rozpočtovej kapitoly ministerstva spravodlivosti (nad rámec schválených limitov výdavkov), ktoré budú potrebné na úpravu informačného systému obchodného registra vrátane úpravy formulárov na zápis a s tým spojených elektronických služieb obchodného registra, prípadne odloženie účinnosti právnej úpravy k 1.1.2020 čo je predpokladaný termín spustenia nového informačného systému obchodného registra. 	Z	ČA	Účinnosť ustanovenia bola posunutá na 1.1.2020. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 17.10.2017.	
MSSR	K čl. I § 25 vrátane nadpisu 
Požadujeme v spojení s pripomienkou k čl. I § 1 doplniť text návrhu zákona v nadpise nad paragrafom, ako aj v § 25 ods. 1 o slovo „štátna“ a požadujeme tento pojem dôsledne v návrhu zákona používať. 	O	A		
MSSR	K § 6 ods. 2 písm. d) a § 6 ods. 4 
Požadujeme vypustenie podmienky dôveryhodnosti alternatívne jej dopracovanie tak, aby právna úprava mohla byť v praxi bezproblémovo aplikovaná. Navrhované znenie považujeme za príliš široko koncipované a z časti nejasné, a najmä bez ďalšieho reálne neaplikovateľné. Dikcia „ten, u koho je preukázateľne spochybnené, že bude v súvislosti s vykonávaním hospodárskej činnosti registrovaného sociálneho podniku čestne a svedomito plniť povinnosti podľa tohto zákona alebo osobitných predpisov“ vyvoláva hneď niekoľko otázok. Akým spôsobom a kto môže preukázateľne spochybniť dôveryhodnosť? Prichádza do úvahy kvalifikovaný externý podnet napr. zo strany verejnosti, alebo ide len o poznatky správneho orgánu? Akými kritériami a zákonným postupom sa bude riadiť správny orgán pri posudzovaní otázky dôveryhodnosti? Rovnako je právna úprava nejasná použitím odkazu „čestne a svedomito plniť povinnosti podľa ... osobitných predpisov“. Znamená nedoplatok na dani z pridanej hodnoty „z minulosti“ dôvodný predpoklad, že žiadateľ si nebude plniť daňové povinnosti, lebo v minulosti neodviedol daň v správnej výške? Znamená právoplatné odsúdenie pre trestný čin sprenevery, ktoré bolo zahladené dôvodný predpoklad, že do budúcna bude žiadateľ páchať trestnú činnosť, a teda neplniť čestne a svedomito povinnosti podľa osobitných predpisov? Alebo súčasné vedenie viacerých exekúcii v čase podania žiadosti znamená, že žiadateľ nie je spôsobilý plniť si povinnosti podľa Občianskeho zákonníka? Má ministerstvo práce ambíciu posudzovať plnenie zákonných povinností naprieč celým právnym poriadkom „podľa osobitných predpisov“? Ak predkladateľ trvá na zachovaní podmienky dôveryhodnosti požadujeme, aby zákonnú úpravu dopracoval o detailný procesný postup správneho orgánu pri posudzovaní podmienky dôveryhodnosti (čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky), nakoľko jej aplikácia bude relevantným dôvodom pre zrušovanie rozhodnutí ministerstva práce v prípade ich napadnutia na správnom súde z dôvodu nepreskúmateľnosti postupu, ktorý predchádzal ich vydaniu. V opačnom prípade požadujeme vypustenie tejto právnej úpravy bez náhrady. Máme za to, že skúmanie hmotnoprávnych podmienok by malo byť na strane správneho orgánu čo najmenej administratívne náročné (bez vytvárania „konania v konaní“) a na strane účastníka konania predvídateľné. Navrhovaná právna úprava tieto atribúty nespĺňa. Ako jedna z možných alternatív pre lepšie uchopenie problematiky dôveryhodnosti sa javí byť aj jej stotožnenie s podmienkou podľa § 6 ods. 2 písm. l), t.j. dôveryhodným nebude ten, komu bol autoritatívne zrušený štatút sociálneho podniku v prechádzajúcich troch rokoch. 	Z	N	Podmienka dôveryhodnosti je podstatná, je jediným spôsobom, ako sa dopredu pokúsiť uistiť, že podmienky nie sú splnené čisto „papierovo“. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 17.10.2017. Pripomienka zmenená na odporúčaciu.	
MSSR	K čl. I § 28 ods. 4
Požadujeme vypustiť navrhované ustanovenie bez náhrady. Nevidíme žiaden legitímny dôvod na duálnu evidenciu údajov o sociálnych podnikoch vo viacerých verejne dostupných úradných evidenciách (informačných systémoch) – v tomto prípade v registri sociálnych podnikov a zároveň v Obchodnom vestníku. Naviac je neprijateľné, aby sa v Obchodnom vestníku zverejňovalo rodné číslo dotknutých fyzických osôb. 	Z	A		
MSSR	K čl. I § 26 ods. 14 prvá veta 
Požadujeme zmeniť prvú vetu nasledovne: „Rokovania rady sú verejné, ak rada nerozhodne inak.“ Máme za to, že rokovanie orgánov, ktoré participujú na výkone štátnej správy by nemali rokovať za zatvorenými dverami, ale ich rokovania by mali byť verejnosti prístupné, najmä ak sa to týka nakladania s verejnými financiami. 	O	N	Ustanovenie § 26 bolo na základe pripomienky MF SR vypustené.	
MSSR	K čl. I § 5 ods. 6 písm. b)
Predkladaný text navrhujeme upraviť nasledovne: „viac ako 50 % z dosiahnutého zisku použijú na dosiahnutie ich hlavného cieľa podľa odseku 1 písmeno b), a ak časť zisku rozdeľujú medzi oprávnené osoby podľa postupov a pravidiel, ktoré zabezpečujú nenarušovanie hlavného cieľa podľa odseku 1 písmeno b), alebo“. Úpravu textu navrhujeme z dôvodu zostručnenia normatívneho textu v zmysle legislatívnych pravidiel.	O	ČA	Text bol upravený.	
MSSR	K čl. I § 24 ods. 5
Pri pojme „konečný užívateľ výhod“ navrhujeme vložiť odkaz s poznámkou pod čiarou s uvedením konkrétneho zákonného ustanovenia, ktoré tento pojem definuje (§ 6a zákona č. 297/2008 Z. z.). Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A	Akceptovaná pripomienka k poznámke pod čiarou k odkazu 35.	
MSSR	K čl. I § 7 ods. 7 a § 27 ods. 6
S prihliadnutím na § 17 ods. 1 písm. a) zákona č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente) nevidíme žiaden právne relevantný dôvod na to, aby konanie podľa predkladaného návrhu zákona bolo vynímané z režimu zákona o e-Governmente, preto trváme na vypustení slova „listinné“ z dotknutých ustanovení návrhu zákona.	Z	A		
MSSR	K čl. I § 28 ods. 3
Slová „§ 6 ods. 3“ požadujeme nahradiť slovami „osobitný predpis“, kde v poznámke pod čiarou bude citovaný zákon č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente), alebo znenie časti vety za bodkočiarkou požadujeme upraviť takto: „na postup získavania zmenených údajov sa použijú hodnoty referenčných údajov“ a odkazom a poznámkou pod čiarou na zákon o e-Governmente. Túto pripomienku si uplatňujeme aj v kontexte zásadnej pripomienky k § 6 ods. 3.	Z	A		
MSSR	K čl. I § 6 ods. 3 druhá veta
Slová „a príslušný súd“ požadujeme vypustiť bez náhrady a slová „odseku 2 písm. c) a h) až l)“ požadujeme nahradiť slovami „odseku 2 písm. c), h) až j) a l)“. Nevidíme dôvod, aby konkurzné súdy poskytovali ministerstvu práce elektronicky z informačného systému informácie týkajúce sa splnenia podmienky „nie je na jeho majetok vyhlásený konkurz, nie je v reštrukturalizácii, nie je v likvidácii, ani nebolo proti nemu zastavené konkurzné konanie pre nedostatok majetku alebo zrušený konkurz pre nedostatok majetku“. Podľa § 10a zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov ministerstvo spravodlivosti prevádzkuje informačný systém Register úpadcov. Tento informačný systém je verejne dostupný (https://ru.justice.sk) a obsahuje údaje o konkurzných konaniach, ktoré sú použiteľné na právne účely, resp. pre výkon verejnej moci zo strany orgánov verejnej moci pri posudzovaní hmotnoprávnych podmienok pre vznik zákonných nárokov. Rovnako sú údaje o konkurzných konaniach zverejňované v Obchodnom vestníku, čo je ďalší úradný zdroj právne použiteľných informácií. Vstup do konkurzu sa naviac vyznačuje aj v obchodnom registri, ku ktorému majú v elektronickej podobe bezplatný prístup všetci. Čo sa týka likvidácie, tak tento údaj je dostupný z registra právnických osôb, podnikateľov a orgánov verejnej moci; k tomu pozri § 3 ods. 6 zákona č. 272/2015 Z. z. o registri právnických osôb, podnikateľov a orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Z takejto právnej a faktickej situácie nevidíme absolútne žiaden legitímny dôvod na to, aby registrové súdy zasielali ministerstvu práce akékoľvek informácie zo svojich informačných systémov, pretože ministerstvo práce si tieto informácie vie dohľadať vo vlastnej réžii z verejne dostupných zdrojov. 	Z	A		
MSSR	K čl. I § 1
Slová „a vymedzuje sektor sociálnej ekonomiky“ požadujeme nahradiť slovami „a vymedzenie sektora sociálnej ekonomiky“, prípadne slovami „a sektor sociálnej ekonomiky“ tak, aby bol zachovaný jednotný jazyk právnej normy, resp. jej nadväznosť na slovo „ustanovuje“. Pred slovo „správu“ požadujeme vložiť slovo „štátnu“, pretože pojem „správa“ nie je v prípadoch, kedy sa upravuje výkon štátnej správy vo zverenej oblasti právnych vzťahov vznikajúcich v rámci verejnej správy, namieste. Na tento účel sa upravuje aj pôsobnosť Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v rámci tzv. kompetenčného zákona. Je teda nepochybné, že ide o výkon štátnej správy. Na úrovni organizácie štátnej správy nemožno hovoriť o „správe“; v súvislosti s výkonom pôsobnosti orgánov verejnej moci alebo subjektov, na ktoré je prenesený výkon verejnej moci, nakoľko v týchto prípadoch je vždy potrebné trvať na používaní pojmov „štátna správa“ alebo „samospráva“. Preto požadujeme túto pripomienku zohľadniť v celom texte návrhu zákona. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	ČA	Účelom nie je, aby zákon ustanovil vymedzenie sektora sociálnej ekonomiky, ale aby vymedzil sektor sociálnej ekonomiky.	
MSSR	K čl. I § 5 ods. 3
Slová „majetkový podiel“ je potrebné nahradiť slovami „majetkovú účasť“. Slovo „podiel“ je v tomto prípade zužujúce (napr. nezohľadňuje akcie), preto je namieste hovoriť o „účasti“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. I § 23 ods. 2
Slová „môže vydávať“ odporúčame nahradiť slovom „vydáva“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. I § 5 ods. 6 a 7
Slová „občianske združenie, nadácia, neinvestičný fond, nezisková organizácia, obchodná spoločnosť, družstvo alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorí vykonávajú sústavne, samostatne, vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť hospodársku činnosť, ich hlavným cieľom je dosahovanie merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu a spĺňajú“ požadujeme nahradiť slovami „subjekt sociálnej ekonomiky, ktorý vykonáva sústavne, samostatne, vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť hospodársku činnosť, jeho hlavným cieľom je dosahovanie merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu a spĺňa“. Odporúčame nepreberať doslovnú dikciu § 4 ods. 1 vymenúvaním tam uvedených subjektov, ale rovno použiť pojem „subjekt sociálnej ekonomiky“ a tomu štylisticky prispôsobiť znenie právnej normy. Uvedenú úpravu navrhujeme v prípade, ak bude akceptovaná zmena odseku 7, kde navrhujeme doplniť nielen aplikáciu § 4 ods. 1 a ) a ods. 2, ale primeranú aplikáciu celého ustanovenia § 4, nakoľko nevidíme žiadny relevantný dôvod na to, aby sa na čiastočne sociálny podnik nevzťahovali podmienky uložené zákonom pre subjekt sociálnej ekonomiky podľa § 4 ods. 1 písm. b) a c). Pokiaľ predkladateľ má v úmysle nevzťahovať podmienky podľa § 4 ods. 1 písm. b) a c) pre čiastočne sociálny subjekt, je nutné takúto úpravu riadne odôvodniť v osobitnej časti dôvodovej správy. 	O	N	Zámerom je, aby sa za čiastočne sociálny podnik mohol považovať aj subjekt, ktorý nie subjektom sociálnej ekonomiky podľa § 4 ods. 1.	
MSSR	K čl. I § 6 ods. 3 druhá veta
Slová „Orgán, ktorý vedie register alebo inú evidenciu, do ktorej sa zapisuje sídlo alebo miesto podnikania žiadateľa“ požadujeme vypustiť bez náhrady, alternatívne požadujeme vyňať z tohto režimu súdy, ktoré vedú obchodný register. Nevidíme žiaden relevantný dôvod na to, aby registrové súdy sprístupňovali ministerstvu práce údaje zapisované do obchodného registra alebo od iných, pretože registrové súdy tieto údaje sprístupňujú Registru právnických osôb, podnikateľov a orgánov verejnej moci, ktorý je referenčným registrom, a teda v intenciách zákona o eGovernmente má orgán verejnej moci využiť hodnoty referenčných údajov obsiahnutých v referenčných registroch, t.j. v registri právnických osôb. Register právnických osôb, podnikateľov a orgánov verejnej moci je verejne dostupný register. Navrhovaná povinnosť preto predstavuje zbytočné zvyšovanie administratívnej záťaže na strane registrujúcich orgánov. 	Z	A		
MSSR	K čl. I § 25 ods. 3
Slová „podľa odseku 2“ požadujeme nahradiť slovami „podľa odseku 1“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O	A		
MSSR	K čl. I § 8 ods. 3
Slová „povinnosti podľa tohto zákona“ požadujeme s ohľadom na dikciu § 8 ods. 2 nahradiť slovami „iné povinnosti podľa tohto ako sú uvedené v odseku 2“. Máme za to, že zákon ustanovuje povinnosti spĺňať podmienky podľa § 6 ods. 2 (k tomu pozri § 7 ods. 8). Rovnako povinnosť ustanovuje aj § 7 ods. 6, ktorú zohľadňuje § 8 ods. 2 písm. b). Za tejto konštelácie je daná možnosť pre ministerstvo práce aplikovať namiesto § 8 ods. 2 (obligatórne zrušenie štatútu) ustanovenie § 8 ods. 3 (fakultatívne zrušenie štatútu). Túto nejednoznačnosť právnej úpravy požadujeme odstrániť. 	Z	A		
MSSR	K čl. I § 7 ods. 1 písm. a) bod 6
Slová „prostredníctvom poradného výboru alebo demokratickej správy“ navrhujeme nahradiť vnútornými odkazmi (podľa § 9 ods. 1 a podľa § 10), prípadne priradiť vnútorný odkaz na príslušný paragraf zákona k jednotlivým pojmom.	O	A		
MSSR	K čl. I § 5 ods. 2 písm. b) bod 2
Slová „vlastní majetkový podiel na inom sociálnom podniku“ navrhujeme nahradiť slovami „má majetkovú účasť v inom sociálnom podniku“ v súlade s právnou terminológiou, keďže podiel je len jedna z foriem majetkovej účasti, ide o pojem zužujúci, ktorý nezahŕňa všetky formy majetkovej účasti. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. Obdobne aj pripomienka k čl. I § 5 ods. 3.	O	A		
MSSR	K čl. I § 7 ods. 5
Slovo „osobitné“ požadujeme vypustiť ako nadbytočné. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. I § 10 ods. 2 písm. b)
Slovo „vlastníkov“ požadujeme nahradiť slovom „majiteľom“ a rešpektovať tak terminológiou Obchodného zákonníka. 	Z	A		
MSSR	K čl. I § 31 ods. 2
Slovo „zverejní“ požadujeme nahradiť slovom „zverejňuje“. Máme za to, že lepšie vystihuje podstatu činnosti ministerstva práce, keďže nemá ísť o jednorazové zverejnenie, ale o pravidelnú činnosť, ktorý musí v sebe zahŕňať aj možnosť aktualizácie zverejnených informácií, či dokumentov. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O	A		
MSSR	K čl. I § 30 ods. 1 písm. d) 
Trváme na vypustení navrhovanej sankcie. Povinnosť ukladania výročnej správy na úrovni neziskovej organizácie poskytujúcej verejnoprospešné služby do registra účtovných závierok vyplýva z § 34 ods. 3 zákona č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby. Porušenie tejto povinnosti vedie k ex lege zrušeniu neziskovej organizácie, bez vydania rozhodnutia, t.j. účinok zrušenia nastáva priamo zo zákona. Samotné zrušenie neziskovej organizácie má v tomto prípade zreteľné sankčný charakter. Nesplnenie tej istej povinnosti tým istým subjektom má podľa § 30 ods. 1 písm. d) návrhu zákona viesť ku konaniu o uložení pokuty voči subjektu, ktorý bude v tom čase v likvidácii. Máme preto pochybnosť nie len o účelnosti právnej úpravy, ale aj o jej ústavnosti, pretože ten istý skutok toho istého páchateľa administratívnoprávneho deliktu je trestaný dvakrát. 	Z	A	Sankcia za neuloženie výročnej správy bola znížená na 1000 eur a vylúčilo sa viacnásobné uloženie pokuty za ten istý skutok.	
MSSR	K čl. I § 27
Upozorňujeme predkladateľa na nález Ústavného súdu Slovenskej republiky PL. ÚS 31/2015, ktorým ústavný súd vyslovil svoj názor na problematiku procesného postupu rozširovania záväznosti kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa a odporúčame prehodnotiť navrhovanú právnu úpravu tak, aby sa nestala predmetom skúmania zo strany ústavného súdu. 	O	N	Nie je nám známa súvislosť medzi nálezom Ústavného súdu Slovenskej republiky PL. ÚS 31/2015 a § 27 návrhu zákona.	
MSSR	K čl. I § 7 ods. 1 písm. c) 
Upozorňujeme predkladateľa na tú skutočnosť, že údaje o uložených trestoch v prípade právnických osôb sú verejne dostupné, a to podľa § 10a ods. 1 zákona č. 33/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 91/2016 Z. z. Preto navrhuje zvážiť zmenu právnej úpravy tak, aby povinnosť predkladať ako povinnú prílohu výpis z registra trestov sa netýkala tých subjektov, u ktorých sú údaje o odsúdení verejne dostupné, čím dôjde k zníženiu administratívnej záťaže a rešpektovaniu zásady „1x a dosť“. 	O	A		
MSSR	K čl. I § 2 písm. d)
Upozorňujeme predkladateľa, že použitie odkazu na všeobecne prospešné služby podľa zákona č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení neskorších predpisov môže perspektívne meniť záber predkladanej právnej úpravy v prípade zmeny definície verejnoprospešných služieb v osobitnom predpise. Uvedené platí o to viac, že z vládou schváleného Akčného plánu Iniciatívy pre otvorené vládnutie na roky 2017 – 2019 vyplýva zámer prehodnotiť práve obsahové vymedzenie pojmu verejnoprospešných služieb. Dávame na zváženie autonómnu definíciu verejnoprospešných služieb v predkladanom návrhu zákona. 	O	A		
MSSR	K čl. I § 7 ods. 1 písm. a) bod 3
Uvedenú obligatórnu náležitosť základného dokumentu navrhujeme doplniť o slová „a predmet nehospodárskej činnosti, ak je vykonávaná,“, nakoľko zákon predpokladá aj výkon nehospodárskej činnosti, ktorú síce nedefinuje (pripomienka k § 2 písm. g)), avšak jej vykonávanie je alternatívnym znakom subjektu sociálnej ekonomiky podľa § 4 ods. 1 písm. b), teda pokiaľ subjekt sociálnej ekonomiky vykonáva nehospodársku činnosť v rámci aktivít sociálnej ekonomiky, táto činnosť by mala byť obligatórne uvedená v základnom dokumente sociálneho subjektu. 	O	N	Nehospodárska činnosť je síce alternatívnym znakom subjektu sociálnej ekonomiky, ale v prípade sociálneho podniku (§ 5 ods. 1) je obligatórnym znakom hospodárska činnosť. Nehospodárska činnosť, ak ňou registrovaný sociálny podnik dosahuje pozitívny sociálny vplyv, je vyjadrená v § 7 ods. 1 písm. a) bode 1.	
MSSR	K čl. I § 5 ods. 4
Uvedený normatívny text navrhujeme vložiť do § 5 ods. 1 písm. d) na účely zachovania jednotnosti a prehľadnosti právnej normy; ostatné odseky je následne potrebné prečíslovať v súlade s legislatívno-technickými pokynmi. Pozri pripomienku k čl. I § 5 ods. 1 písm. d) v spojení s odsekom 4.	O	N	Ustanovenie § 5 ods. 4 predstavuje alternatívny spôsob splnenia podmienky použitia zisku. Sme toho názoru, že spojenie § 5 ods. 1 písm. d) s § 5 ods. 4 do jedného ustanovenia by mohlo byť nezrozumiteľné a pôsobiť zmätočne.	
MSSR	K čl. I § 7 ods. 4 písm. c)
V kontexte pripomienky k § 6 ods. 2 písm. d) a § 6 ods. 4 odporúčame toto ustanovenie vypustiť, prípade doplniť o pravidlo, že ústne prejednanie veci sa vykonáva len, ak je to potrebné na zistenie rozhodujúcich skutočností, t.j. máme za to, že potrebné rešpektovať povahu ústneho pojednávania, ktoré je podľa správneho poriadku fakultatívnym inštitútom, nie obligatórnym, ako to vyplýva zo znenia predmetného ustanovenia. 	O	A		
MSSR	K čl. VI
V novelizačnom bode odporúčame rozpísať skratku „písm.“ do podoby „písmeno“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. I § 16
V prípade výročnej správy osobitné predpisy upravujú jej náležitosti, ako aj lehotu a povinnosť uložiť v prípadoch ustanovených zákonom výročnú právu do registra účtovných závierok podľa osobitného predpisu. Právna úprava výročnej správy a termíny určené na ich vypracovanie sú predmetom týchto osobitných predpisov, pričom nevidíme dôvod, prečo by sa malo zasahovať do uvedenej problematiky, nakoľko úprava je dostatočná a postačujúca tak vo vzťahu k určeniu termínov vypracovania výročnej správy, ako aj vo vzťahu k náležitostiam výročnej správy, ako aj právna úprava zverejňovania výročnej správy v registri účtovných závierok, pričom táto právna úprava je prispôsobená jednotlivým ekonomickým subjektom tak, aby bol daný dostatočný časový priestor pre jej vypracovanie, schválenie a zverejnenie, prípadne overenie audítorom. Naviac, pokiaľ je povinnosť vypracovať výročnú správu splnená aj jej vypracovaním podľa osobitného predpisu ako to vyplýva z odseku 5, nie je žiadny legitímny dôvod na zavedenie osobitnej právnej úpravy. Preto navrhujeme v tomto prípade upraviť normu tak, že sa len uloží povinnosť vypracovať výročnú správu podľa osobitného predpisu s uvedením náležitostí vyžadovaných v súvislosti so sociálnym podnikaním, t. j. náležitosti podľa odseku 2 písm. a) a h). Ostatné náležitosti sú požadované tak osobitným predpisom, prípadne informácie sú súčasťou tak účtovných závierok, ako aj výročnej správy podľa osobitného predpisu. Vo vzťahu k ods. 2 písm. b) nevidíme žiadny legitímny dôvod na to, aby súčasťou výročnej správy boli všetky zápisnice zo zasadaní orgánov registrovaného sociálneho podniku, najmä ak je uložená povinnosť tieto ukladať v sídle registrovaného podniku a predkladať ich ministerstvu na požiadanie. Alternatívne, pokiaľ má predkladateľ v úmysle zosúladiť pravidlá vyhotovenia a zverejnenia výročnej správy vo vzťahu k registrovaným sociálnym podnikom, je nutné tieto pravidlá prispôsobiť tak, aby boli minimálne zachované lehoty ustanovené zákonom č. 431/2002 Z. z. pre vyhotovovanie a zverejňovanie výročných správ obchodnými spoločnosťami. Pri úprave uvedených právnych vzťahov je však nutné prihliadať a prispôsobiť aj právnu úpravu obsiahnutú v osobitných predpisoch.	O	ČA	Ustanovenie upravené podľa pripomienky MF SR.	
MSSR	Všeobecná pripomienka
V súlade s požiadavkami Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky (ďalej len „legislatívne pravidlá“), ako aj so zaužívanou praxou sekretariátu Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky požadujeme v celom texte návrhu zákona používať pojem „osobitné predpisy“ vždy v jednotnom čísle a tam, kde absentuje odkaz a poznámka pod čiarou tieto doplniť a podľa potreby uviesť v poznámkach pod čiarou jeden, ak ide len o jeden právny predpis, alebo viac právnych predpisov v tomto prípade uvedených slovom „Napríklad“, pričom sa uvedú aspoň dva citované právne predpisy. Ide najmä o ustanovenia § 2 písm. e) bod 1c, § 2 písm. e) bod 1e, § 2 písm. e) bod 3 (absentuje konkrétne ustanovenie zákona), § 2 písm. f) bod 1 (absentuje konkrétne ustanovenie upravujúce prijímateľa sociálnej služby), § 17 ods. 3, § 17 ods. 7, § 18 ods. 2, § 20 ods. 2.	O	ČA		
MSSR	K čl. XIV všeobecne
V uvedenej novelizácii predkladateľ navrhuje novú právnu úpravu vo vzťahu k poskytovaniu príspevku integračnému podniku a ku kompenzačnému príspevku integračného podniku, ktoré má poskytovať na základe ustanovených pravidiel úrad práce, sociálnych vecí a rodiny. Vo vzťahu k zavedeniu novej právnej úpravy odporúčame predkladateľovi túto novú kompetenciu zahrnúť aj do ustanovenia § 13 ods. 1 vymedzujúceho oblasti, ktoré patria do pôsobnosti úradu práce, sociálnych vecí a rodiny.	O	N	Poskytovanie nových príspevkov (§ 53f a 53g) je zahrnuté v § 13 ods. 1 písm. o) zákona o službách zamestnanosti („do pôsobnosti úradu patrí uplatňovať aktívne opatrenia na trhu práce vo svojom územnom obvode“).	
MSSR	K čl. I § 2 písm. g)
V uvedenom ustanovení zákona predkladateľ definuje „hospodársku činnosť“ odkazom na osobitný predpis. V predkladanom návrhu zákona sa však operuje aj pojmom „nehospodárska činnosť“, ktorá osobitným predpisom nie je definovaná, tento pojem nedefinuje ani predkladaný návrh zákona a z predloženého návrhu zákona nie je možné ani analogicky vyvodiť, čo sa pod pojmom „nehospodárska činnosť“ na účely tohto zákona rozumie. Na základe uvedeného dávame predkladateľovi na zváženie zavedenie samostatnej definície pojmu „nehospodárska činnosť“, či už pozitívnym alebo negatívnym vymedzením tak, aby bolo zrejmé, čo sa pod výkonom nehospodárskej činnosti v rámci aktivít sociálnej ekonomiky (§ 4 ods. 1 písm. b), § 3) rozumie.	O	A		
MSSR	K čl. II úvodný text
V úvodnom texte odporúčame zohľadniť aj novelizáciu vykonanú zákonom č. 125/2016 Z. z. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MSSR	K čl. I § 7 ods. 6 posledná veta
V zmysle uvedeného zákonného ustanovenia ministerstvo práce môže priznať štatút registrovaného sociálneho podniku aj inému subjektu ako začínajúcemu podniku, ak sú na to dôvody hodné osobitného zreteľa. Ani zákon a ani dôvodová správa neuvádza ani príkladmý výpočet subjektov, ktoré by bolo možné subsumovať pod uvedené ustanovenie, teda všeobecne možno uviesť, že by mohlo ísť o akýkoľvek subjekt, ktorý by nespĺňal nielen podmienky ustanovené pre sociálny podnik, ale ani zákonné znaky subjektu sociálnej ekonomiky a ani jednu z podmienok uvedenú v § 6 ods. 1. Zákon a ani dôvodová správa taktiež neuvádza skutočnosti, ktoré by bolo možné teoreticky považovať za dôvody hodné osobitného zreteľa , na základe ktorých by bolo možné postupovať podľa uvedeného zákona a priznať určitému subjektu štatút registrovaného sociálneho podniku. Je otázne, nakoľko právna úprava je v tomto nedostatočná, akým spôsobom a v akej lehote by takýto subjekt preukazoval, okrem podmienok podľa § 6 ods. 2 písm. a), b) a g), ostatné podmienky potrebné pre priznanie štatútu podľa zákona. Taktiež nie je zrejmé, čo touto právnou úpravou chcel predkladateľ dosiahnuť, aké spoločenské vzťahy upraviť, resp. aký okruh spoločenských vzťahov by sa mal subsumovať pod túto právnu normu. Na základe uvedených skutočností je nutné konštatovať, že takáto právna úprava nie je žiaduca, nakoľko je nepredvídateľná a vytvára široký priestor na zneužívanie a obchádzanie práva na účel dosiahnutia neoprávneného prospechu, ako aj na korupciu v oblasti prideľovania verejných prostriedkov súkromným subjektom, preto ju požadujeme vypustiť bez náhrady.	Z	N	Nemožno sa stotožniť s tvrdením MS SR, že by mohlo ísť „o akýkoľvek subjekt, ktorý by nespĺňal nielen podmienky ustanovené pre sociálny podnik, ale ani zákonné znaky subjektu sociálnej ekonomiky a ani jednu z podmienok uvedenú v § 6 ods. 1“, keďže sa jasne hovorí, že sa to týka iba nesplnenia podmienok „podľa § 6 ods. 2 písm. a), b) a g)“. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 17.10.2017. Pripomienka zmenená na odporúčaciu.	
MSSR	K čl. I § 16 ods. 4
Vo vzťahu k ods. 4 uvádzame, že pokiaľ sa budú výročné správy zverejňovať vo verejnom registri účtovných závierok, nie je dôvod ukladať osobitnú povinnosť zverejňovať duplicitne tieto správy registrovaným sociálnym podnikom, nakoľko povinnosť zverejniť výročnú správu si tento splní jej zverejnením vo verejnom registri. Ide o nadmerné administratívne zaťažovanie ekonomického subjektu.	Z	ČA	Bola vypustená povinnosť registrovaného sociálneho podniku, aby v sídle bezodplatne sprístupňoval výročné správy pre verejnosť. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 17.10.2017.	
MSSR	K čl. I § 5 ods. 6 písm. b)
Vo vzťahu k uvedenej právnej norme dávame predkladateľovi na zváženie rozšírenie tejto právnej úpravy o spôsoby použitia zisku uvedené v odseku 4 zákona, prípadne o úpravu právnej normy obdobne ako navrhujeme v prípade § 5 ods. 1 písm. d), nakoľko predkladaná právna úprava neráta s tým, resp. neumožňuje čiastočne sociálnemu podniku použiť zisk obdobne ako v prípade sociálneho podniku podľa odseku 4. Je v úmysle predkladateľa obmedziť pri čiastočne sociálnom subjekte použitie jeho zisku len na jeho rozdelenie medzi oprávnené osoby podľa postupov a pravidiel zabezpečujúcich nenarušovanie hlavného cieľa alebo môže tento subjekt použiť zisk aj iným, zákonom definovaným spôsobom, napríklad na počiatočnú investíciu? Sme toho názoru, že nie je dôvod takýmto spôsobom obmedziť čiastočne sociálny subjekt, preto je potrebné normatívny text upraviť tak, aby aj v prípade použitia zisku iným zákonným spôsobom (podľa ods. 4) bola podmienka podľa ods. 6 písm. b) naplnená. Pokiaľ predkladateľ nemá v úmysle umožniť čiastočne sociálnemu subjektu iný spôsob použitia zisku ako je uvedený v odseku 6 písm. b), takúto úpravu je nutné náležite odôvodniť v osobitnej časti dôvodovej správy.	O	A		
MSSR	K čl. XXIV
Vzhľadom na zásadnú pripomienku k čl. I § 7 ods. 10 vo vzťahu k možnosti zápisu do obchodného registra a požiadavke na vypustenie tejto úpravy požadujeme taktiež z čl. XXIV vypustiť nasledovný tex: „čl. I § 7 ods. 10, ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2020 a okrem“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku, ktorú uplatňujeme v súvislosti so zásadnou pripomienkou k čl. I § 7 ods. 10.	Z	A		
MSSR	K čl. I § 10 ods. 5
Z kontextu zákona je zrejmé, že nie všetky činnosti sociálneho podniku sa musia nevyhnutne smerovať k pozitívnym sociálnym vplyvom. Preto je otázne prečo každá zápisnica zo zasadnutia orgánov sociálneho podniku sa musí sprístupňovať ministerstvu práce. Z uvedeného dôvodu navrhujeme koncipovať túto povinnosť reštriktívne na rozdiel od navrhovanej právnej úpravy, ktorá je podľa nášho názoru príliš extenzívna. 	O	A	Ustanovenie bolo vypustené.	
MSSR	K čl. I § 6 ods. 3 druhá veta
Za slová „Finančné riaditeľstvo“ je potrebné vložiť slová „Slovenskej republiky“; k tomu pozri § 2 ods. 1 písm. b) zákona č. 479/2009 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní a poplatkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O	N	Akceptovaná pripomienka MF SR na vypustenie Finančného riaditeľstva z § 6 ods. 3.	
MSSR	K čl. I § 22 ods. 1 písm. a)
Za slovo „záhradu“ je potrebné vložiť čiarku. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	N	Z gramatického hľadiska tam čiarka nepatrí.	
MŠVVaŠSR	Čl. I § 25
V § 25 odporúčame vypustiť odsek 2 a doterajší odsek 3 označiť ako odsek 2. Odôvodnenie: Konania, v ktorých rozhoduje rada, navrhujeme upraviť samostatne z dôvodu lepšej prehľadnosti a komplexnosti právnej úpravy.	O	A	Rada pre sociálnu ekonomiku bola vypustená.	
MŠVVaŠSR	Čl. I § 25 ods. 1
V § 25 ods. 1 odporúčame vypustiť písm. a) až c). Odôvodnenie: V predmetných konaniach nerozhoduje Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „ministerstvo práce“) v prvom stupni, takže navrhujeme kvôli lepšej prehľadnosti a ucelenosti právnej úpravy, aby v § 25 bola uvedená iba pôsobnosť ministerstva práce v prvom stupni.	O	N	Rada pre sociálnu ekonomiku bola vypustená.	
MŠVVaŠSR	Čl. I § 26 ods. 13
V § 26 ods. 13 navrhujeme upraviť znenie poslednej vety nasledujúco: „Ak nie je možné prijať rozhodnutie podľa tretej vety z dôvodu vylúčenia člena rady z prejednávania a rozhodovania vo veci, na prijatie rozhodnutia rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých prítomných členov rady, ktorí nie sú vylúčení, najmenej však troch členov rady.“ Odôvodnenie: Z dôvodu zachovania účelu demokratického hlasovania a spravodlivého rozhodovania je nevyhnutné predísť situácii, keď by podľa predkladaného znenia bolo možné, aby teoreticky rozhodoval jediný člen rady. Takže navrhujeme minimálny počet členov rady, ktorí spoločným súhlasným stanoviskom právoplatne rozhodnú vo veci, a to troch. Rovnako navrhujeme upraviť hlasovanie v prípade vylúčenia všetkých členov rady, resp. neexistencie minimálneho počtu na prijímanie rozhodnutí.	O	N	Rada pre sociálnu ekonomiku bola vypustená.	
MŠVVaŠSR	Čl. I § 26 ods. 1
Z dôvodu komplexnosti a ucelenosti právnej úpravy so zachovaním navrhovanej pôsobnosti rady a ministerstva odporúčame v § 26 odporúčame za odsek 1 vložiť nové odseky 2 a 3, ktoré znejú: „(2) Rada v oblasti správy sociálnej ekonomiky a) priznáva a zrušuje štatút registrovaného sociálneho podniku, b) priznáva a zrušuje postavenie strešnej organizácie sektora sociálnej ekonomiky a najvyššej strešnej organizácie sektora sociálnej ekonomiky, c) ukladá pokuty podľa § 30.“ (3) V konaní podľa odseku 2 rozhoduje v druhom stupni ministerstvo práce.“ Doterajšie odseky 2 až 16 sa označujú ako odseky 4 až 18.	O	N	Rada pre sociálnu ekonomiku bola vypustená.	
MŠVVaŠSR	Čl. I § 26 ods. 1
Z navrhovaného znenia nie je zrejmá právna forma rady, ani subjektivita rady, pričom rada ako taká rozhoduje o priznaní a zrušení štatútu registrovaného podniku, o postavenia strešnej organizácie sektora sociálnej ekonomiky a najvyššej strešnej organizácie sektora sociálnej ekonomiky a rozhoduje o uložení pokuty. Zaradenie orgánu, ktorý má priznané rozhodovacie právomoci, zákonom do organizačnej štruktúry ministerstva bez právnej formy a subjektivity do zákona je neštandardné. Súčasne z prvej vety vyplýva, že členovia rady majú byť považovaní za zamestnancov ministerstva práce. Odporúčame zákonné vymedzenie postavenia rady s ohľadom na jej právnu formu a subjektivitu.	O	N	Rada pre sociálnu ekonomiku bola vypustená.	
MVSR	čl. I
Chceme poukázať na platné znenie zákona č. 315/2016 Z. z. o registri partnerov verejného sektora a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 315/2016 Z. z.“), a to z dôvodu splnenia si povinnosti registrácie, nakoľko v predloženom zákone ani v § 6 podmienky priznania štatútu registrovaného sociálneho podniku a ani v § 24 Povinnosti a obmedzenia registrovaného sociálneho podniku pri poskytnutí podpory nie je zohľadnené znenie zákona č. 315/2016 Z. z..	O	N	Z pripomienky nie je zrejmé, v akom zmysle návrh zákona nezohľadňuje znenie zákona č. 315/2016 Z. z. o registri partnerov verejného sektora. Zákon č. 315/2016 Z. z. je samostatným zákonom, ktorý nie je preloženým návrhom zákona dotknutý. Ak zo zákona č. 315/2016 Z. z. vyplýva povinnosť registrácie, je potrebné ju splniť.	
MVSR	čl. I
Dávame do pozornosti zákon č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o združovaní“), ktorý sa nevzťahuje v zmysle § 1 ods. 3 písm. b) na združovanie občanov na zárobkovú činnosť alebo na zabezpečenie riadneho výkonu určitých povolaní. Aj napriek tomuto zákonnému vymedzeniu vecnej pôsobnosti môžu združenia vykonávať podnikateľskú činnosť avšak iba v doplnkovom rozsahu a v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi. Podnikateľskú činnosť vykonávajú spravidla na základe živnostenského oprávnenia. Zákon o združovaní neupravuje nástroje regulácie a kontroly podnikania občianskych združení, nakoľko to ani nie je potrebné, vzhľadom k platnému právnemu poriadku Slovenskej republiky a jeho záväznosti ako celku. Podnikajúce občianske združenia by v prípade aktívneho vykonávania podnikateľskej činnosti podliehali kontrolným a regulačným mechanizmom podľa osobitných predpisov, resp. už aj samotný návrh zákona o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov upravuje vo svojom § 30 sankcie za nesplnenie povinností (predovšetkým povinnosti uložiť výročnú správu do verejnej časti registra účtovných závierok podľa osobitného predpisu najneskôr do 15. júla nasledujúceho kalendárneho roka), pričom kontrolným orgánom by v tomto prípade bolo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.	O	N	Nemá charakter pripomienky.	
MVSR	čl. XXIII, bod 3
Navrhované ustanovenia žiadame vypustiť bez náhrady. Odôvodnenie: V prvom rade si dovoľujeme uviesť, že Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky si uvedomuje potrebu podpory znevýhodnených osôb ako aj rozvoja sociálnej ekonomiky. Navrhované ustanovenie však predstavuje podstatný zásah do vyhodnocovania ponúk z pohľadu kritérií na vyhodnotenie ponúk alebo z hľadiska posudzovania predmetu zákazky. Takáto podstatná zmena si vyžaduje širšiu diskusiu dotknutých verejných obstarávateľov ako aj obstarávateľov. V dôvodovej správe ako ani v doložke vplyvu na rozpočet nie je bližšie vymedzené, či navrhovaná úprava bude mať dopad na štátny rozpočet ako aj na rozpočet obstarávateľov, ktorí nie sú zapojení do štátneho rozpočtu. Pokiaľ by malo byť sociálne hľadisko použité ako kritérium na vyhodnotenie ponúk, tak takéto nastavenie bude mať za následok vplyv aj na celkovú cenu daného verejného obstarávania. Uvedomujeme si, že štátna politika na podporu sociálnej ekonomiky môže mať krátkodobý negatívny vplyv na štátny rozpočet, avšak nie sme si vedomí, že nastavenie parametrov uvedených v navrhovanom ustanovení vychádza z hlbšej analýzy pozitívnych, ako aj negatívnych dopadov. Ďalej nie je pojem desať verejných obstarávaní dostatočne určitý, pretože nie je jasné, či sa tým myslia aj zákazky s nízkou hodnotou, ktoré sa do určitej miery tiež riadia zákonom č. 343/2015 Z. z. o verejnom obstarávaní. V prípade, že pojem „verejných obstarávaní“ má zahŕňať aj zákazky s nízkou hodnotou, tak takéto ustanovenie by sa dotklo väčšiny verejných obstarávateľov podľa § 7 zákona č. 343/2015 Z. z. o verejnom obstarávaní.	Z	ČA	Ustanovenie bolo upravené. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
MVSR	§ 29
Nesúhlasíme s navrhnutým odsekom 2 a žiadame predmetné ustanovenie vypustiť. Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie neumožňuje jednoznačný výklad, nakoľko nie je zrejmé, kto všetko je kontrolný orgán, čo možno chápať pod kontrolnou činnosťou. Taktiež nie je možné určiť rozsah požadovanej spolupráce. Nie je tiež žiaduce v každom zákone, ktorého predmetom je výkon kontroly ustanovovať súčinnosť Policajného zboru. V prípade ohrozenia života alebo zdravia, prípadne narušenia verejného priadku vyplývajú pre Policajný zbor úlohy priamo zo zákona o Policajnom zbore.	Z	A		
MVSR	§ 21
Odporúčame bližšie špecifikovať účel poskytnutia dotácie, výšku spolufinancovania, ako aj najvyššiu a najnižšiu výšku jednej dotácie. Zároveň navrhujeme, aby poskytovateľ zverejnil na svojom webovom sídle formulár žiadosti o poskytnutie dotácie a znenia všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich poskytovanie dotácií v jeho pôsobnosti Odôvodnenie: Uvedené skutočnosti je vhodné doplniť z hľadiska aplikačnej praxe poskytovania dotácií upravených osobitnými predpismi prostredníctvom iných ministerstiev.	O	ČA	Účel dotácie vyplýva z § 17 ods. 1 spoločne s § 18 ods. 1 písm. d) a § 20 ods. 2 písm. b). Inými slovami, účelom dotácie je buď poskytnúť investičnú pomoc, alebo kompenzačnú pomoc. Ustanovenie § 31 ods. 2 písm. c) návrhu zákona špecifikuje, že ministerstvo zverejní vzor žiadosti o poskytnutie investičnej alebo kompenzačnej pomoci vo forme dotácie. Pokiaľ ide o výšku spolufinancovania, maximálnu a minimálnu hodnotu, bolo by predčasné tieto skutočnosti určovať a vkladať do zákona. Zároveň návrh zákona bol upravený tak, že poskytovaním dotácií podľa návrhu zákona nie je dotknuté poskytovanie dotácií podľa osobitných predpisov.	
MVSR	§ 6
Odporúčame doplniť § 6 vzhľadom k tomu, že predkladateľ zákona v § 6 nezadefinoval, ako preukáže žiadateľ, ktorý má sídlo na území iného členského štátu Európskej únie, štátu ktorý je zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore, alebo Švajčiarskej konfederácie splnenie zákonom stanovených podmienok uvedených v § 6 ods. 2 písm. d) až l) zákona. Nakoľko v zmysle znenia § 6 ods. 3, ods. 4 a ods. 5 zákona predkladateľ zákona splnenie podmienok uvedených v § 6 ods. 2 zisťuje a preveruje len na základe podkladov získaných na území Slovenskej republiky.	O	A		
MVSR	K dôvodovej správe
Odporúčame zosúladiť znenie osobitnej časti dôvodovej správy k § 8 so znením § 8 ods. 2 návrhu zákona. Podľa osobitnej časti dôvodovej správy bude rada rušiť registrovanému sociálnemu podniku štatút, avšak podľa § 8 ods. 2 ho bude rušiť ministerstvo práce.	O	A		
MVSR	čl. I
Pojem „sociálne podnikanie“ je atribút, ktorý zavádza do kľúčových východiskových dokumentov právnej povahy v národnej legislatíve princípy, ktoré sú nezlučiteľné s povahou a charakterom (obsahom a znakmi) inštitútu podnikania, ako primárne vyplývajú z fundamentálnych regulačných úprav v gescii Ministerstva spravodlivosti SR. V tomto právnom i vecnom chápaní a význame označenia návrhu zákona a používanej kvalifikácie je v navrhovanom regulačnom rámci zavádzajúce, sofistikovane narúšajúce charakteristiku a doterajšiu integritu inštitútu podnikania v existujúcom legislatívnom, právnom a inštitucionálnom prostredí. S ohľadom na obsah regulačného zámeru odporúčame prehodnotiť označenie a používanú kvalifikáciu „sociálneho podnikania“ vo význame označenia a kvalifikácie vyjadrujúcej oblasť (segment) podnikateľských aktivít, charakterizovanú navrhovanými parametrami „pozitívneho sociálneho vplyvu“, s tým, že uvedenú kvalifikáciu je možné a potrebné upraviť na báze (samostatnej) osobitnej právnej úpravy, rešpektujúcej navrhované osobitosti spojené s potrebou riešenia naliehavých a opodstatnených spoločenských požiadaviek a potrieb. S poukazom na uvedené považujeme za správne a potrebné, aby návrh zákona pokiaľ ide o hospodársku činnosť sociálneho podniku (de facto i de iure sociálneho podnikania) reflektoval princípy (ústavno)-právnej stability, rovnosti a funkčnosti pravidiel podnikania a na ich báze už dlhodobo etablovaných právnych inštitútov, ako sú zakotvené v Obchodnom zákonníku a Živnostenskom zákone, čo s ohľadom na uvedené princípy nie je správne ani účelné riešiť cez osobitnú novelizáciu definície podnikateľskej činnosti, s poukazom na to, že podľa navrhovaného zákona sú (osobitne) vymedzené znaky sociálneho podnikania [ako činnosť vykonávanú sústavne, samostatne, vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť bez výhrady účelu dosiahnutia zisku § 5 ods. 1 písm. a) návrhu zákona] zjavne nezlučiteľné s vymedzenými znakmi podnikania [ako činnosť vykonávanú sústavne, samostatne, vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť – výlučne s výhradou účelu dosiahnutia zisku, § 2 ods. 1 Obchodného zákonníka, § 2 ods. 1 zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov] viď. navrhovaná úprava § 5 ods. 9 [Hospodárska činnosť vykonávaná registrovaným sociálnym podnikom je sociálnym podnikaním. Na podmienky výkonu sociálneho podnikania sa vzťahujú osobitné predpisy, (živnostenský zákon, na ktorý návrh zákona aj odkazuje pod čiarou)]. Upozorňujeme, že navrhovaným doplnením súčasne ustálenej východiskovej právnej regulácie, vychádzajúcej zo základných postulátov kontinentálneho práva dôjde, najmä s prihliadnutím na (už) doterajšie aplikačné problémy spojené s uplatňovaním súčasne platnej regulácie pri výkone podnikateľskej činnosti, k zásadnému zníženiu transparentnosti podnikateľského prostredia v SR, osobitne v podmienkach živnostenského podnikania, ktoré zahŕňa cca 94 % subjektov podnikajúcich na základe živnostenského oprávnenia. 	O	N	Návrh zákona sa článkami novelizuje aj Obchodný zákonník (vymedzenie podnikania) ako aj živnostenský zákon (vymedzenie živnosti).	
MVSR	K doložke vybraných vplyvov
Poukazujeme na skutočnosť uvedenú v Doložke vybraných vplyvov, kde predkladateľ neakceptoval pripomienku Komisie pre posudzovanie vybraných vplyvov z PPK k vplyvu na rozpočet verejnej správy týkajúcu sa kvantifikovaného rozpočtovo nekrytého vplyvu na rozpočet verejnej správy a to celkovo v sume 28,4 mil. eur z toho : - v roku 2018 v sume 2,7 mil. eur, - v roku 2019 v sume 10,6 mil. eur a - v roku 2020 v sume 15,1 mil. eur. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky sa stotožňuje so stanoviskom Sekcie rozpočtovej politiky Ministerstva financií Slovenskej republiky, podľa ktorého s predloženým zákonom možno súhlasiť len za predpokladu, že jeho realizácia nebude zakladať požiadavku na dodatočné zvýšenie limitu rozpočtových prostriedkov predkladateľa v jednotlivých rokoch. Ďalej upozorňujeme, že vo vyššie uvedených rokoch bude mať aj poskytnutie dotácií v zmysle tohto zákona negatívny dopad na rozpočet verejnej správy či už predkladateľom alebo iným ministerstvom, nakoľko tieto sumy nie sú rozpočtovo kryté.	O	A	Prišlo k úpravám návrhu, ktoré mali za následok zníženie predpokladaných zvýšených výdavkov a zvýšenie príjmov verejnej správy v príslušných rokoch. V časti 2.2.1 doložky bol uvedený návrh na úhradu zvýšených výdavkov v príslušných rokoch, ktorý bol prerokovaný s MF SR. Čo sa týka poskytovania dotácií, tieto sa poskytnú, iba ak poskytovateľ dotácie vyčlenil finančné prostriedky vo svojom rozpočte na účel podpory podľa tohto zákona, a to až do vyčerpania týchto finančných prostriedkov.	
MVSR	§ 7
Poukazujeme na zmätočné znenie § 7 zákona, v ktorom predkladateľ v ods. 5 uvádza, že priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku sa vyznačí len v spise a osobitné rozhodnutie sa nevyhotovuje, avšak v ods. 7 konštatuje, že žiadateľovi vydá listinné osvedčenie o priznaní štatútu registrovaného sociálneho podniku.	O	N	V súlade s § 47 ods. 7 správneho poriadku sa navrhuje, aby sa v prípade vyhovenia žiadosti o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku nevyhotovovalo rozhodnutie, ale aby sa na miesto neho vydalo žiadateľovi osvedčenie o priznaní štatútu RSP.	
MVSR	§ 2 
V § 2 odporúčame definovať pojem „závažným spôsobom“.	O	N	V § 2 sa slová „závažným spôsobom“ nevyskytujú.	
MVSR	§ 25 a 29
V § 25 ods. 1 písm. f) a v § 29 ods. 1 z dôvodu prehľadnosti kontrolnej činnosti odporúčame bližšie špecifikovať vykonávanie kontroly dodržiavania povinností.	O	N	Nie je jasné, aké bližšie špecifikovanie má MV SR na mysli. Ide o kontrolu dodržiavania povinností ustanovených zákonov, na výkon ktorej sa použijú základné pravidlá kontrolnej činnosti podľa zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov.	
MVSR	§ 8
V kontexte na pripomienku k zneniu § 7 zákona odporúčame doplniť znenie § 8 Zánik a zrušenie štatútu registrovaného sociálneho podniku zákona, nakoľko predkladateľ nezadefinoval svoj postup a výstup pri zrušení štatútu registrovanému sociálnemu podniku, t.j. či: - vykoná zmenu v spise, - odníme osvedčenie, - o tomto jeho rozhodnutí písomne informuje štatutárny orgán, - v zmysle znenie § 7 ods. 4, písm. c) zákona vykoná ústne pojednávanie.	O	N	Konanie o zrušenie štatútu registrovaného sociálneho podniku pôjde v režime správneho poriadku. Ak dôjde k zrušeniu štatútu, ministerstvo práce vydá rozhodnutie, ktoré doručí registrovanému sociálnemu podniku.	
MVSR	§ 6
V odseku 1 odporúčame slová „na žiadosť“ nahradiť slovami „podaním žiadosti žiadateľa o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku.“.	O	N	Okamih začatia správneho konania upravuje § 18 ods. 2 správneho poriadku.	
MVSR	§ 9
V odseku 3 písm. c) odporúčame nad slová „kontrolnou činnosťou“ umiestniť odkaz a v poznámke pod čiarou k tomuto odkazu citovať osobitný všeobecne záväzný právny predpis upravujúci kontrolnú činnosť.	O	N	Niet na aký predpis odkázať. Ide o kontrolnú činnosť zavedenú predloženým návrhom zákona.	
MVSR	K doložke vybraných vplyvov
V prílohe materiálu „Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu“, v časti 2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy navrhujeme doplniť vyčíslenie nákladov, ktoré vzniknú v súvislosti s nárastom agendy na úseku všeobecnej verejnej správy. Odôvodnenie: V súvislosti s konaním o priznaní štatútu registrovaného sociálneho podniku podľa § 7 predmetného návrhu, budú musieť mnohé existujúce právnické osoby (predovšetkým občianske združenia) upraviť svoje základné dokumenty (v prípade občianskych združení - stanovy) tak, aby boli zosúladené s požiadavkami, ktoré budú musieť spĺňať podľa § 7 ods. 1 písm. a) predmetného návrhu. Táto skutočnosť bude mať za následok vznik potreby personálne zabezpečiť vykonávanie uvedených činností.	O	N	Nepredpokladá sa taký nárast agendy na úseku verejnej správy, ktorý by vyžadoval zvýšené personálne zabezpečenie vykonávaných činností.	
MVSR	K § 21
V súvislosti s presne vymedzením formy a oblastí pôsobnosti registrovaných sociálnych podnikov v zmysle znenia § 6 ods. 2, písm. a) bod. 1, bod 2. a bod 3. zákona, resp. znenia § 11, § 12, § 13 a § 14 zákona, navrhujeme všeobecné formulovanie ďalšieho poskytovateľa dotácie „iné ministerstvo“ uvedené v § 21 ods. 1 písm. c) zákona nahradiť textom „príslušné ministerstvo“, čo zodpovedá poznámke pod čiarou 53 uvedenou v zákone. Zároveň upozorňujeme, že jednotlivé ministerstvá majú upravené poskytovanie dotácií v ich pôsobnosti osobitným zákonom, v ktorom je presne zadefinovaný dotačný titul ako ja subjekty, ktorým možno poskytnúť dotácie. Teda, ak by malo „ iné ministerstvo – príslušné ministerstvo“ poskytnúť dotáciu na účely stanovené v tomto zákone, bolo by potrebné tieto osobitné zákony novelizovať a rozšíriť v nich ustanovenia definujúce dotačné tituly, subjekty dotácie a podobne. Vyššie uvedený postup vyplýva správcom kapitol z § 8a ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 523/2004 Z. z.“), v zmysle ktorého sa dotácie poskytujú len na základe osobitného zákona v rozsahu, spôsobom a za podmienok ním ustanovených alebo ustanovených podrobnejšie iným všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným na jeho vykonanie, tým nie sú dotknuté ustanovenia zákona č. 523/2004 Z. z..	O	ČA	Navrhované tri typy registrovaných sociálnych podnikov nevylučujú vznik registrovaných sociálnych podnikov aj v iných oblastiach pôsobnosti v súlade s vymedzeným dosahovaním pozitívneho sociálneho vplyvu – poskytovanie všeobecne prospešných služieb podľa § 2 ods. 2 zákona č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby. Okruh ministerstiev, ktoré by mohli poskytovať dotácie podľa predloženého návrhu zákona je teda širší. Návrh zákona bol dopracovaný v tom zmysle, že poskytovaním dotácií podľa predloženého návrhu zákona nie je dotknuté poskytovanie dotácií podľa osobitných predpisov.	
MVSR	§ 20 
Z dôvodu transparentnosti odporúčame bližšie špecifikovať výšku kompenzačnej pomoci, ktorú je možné žiadateľovi poskytnúť.	O	N	Návrh zákona o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch vytvára systém podpory pre sociálne podniky. Bližšia špecifikácia kompenzačnej pomoci nie je priamo v zákone možná vzhľadom na skutočnosť, že bude mať viaceré formy poskytovania (finančný nástroj, dotácia, atď.), ktoré budú upravovať iné dokumenty.	
MVSR	§ 2
Žiadame v § 2 písmeno e) doplniť piatym bodom, ktorý znie: „5. je azylantom8) alebo cudzincom, ktorému sa poskytla doplnková ochrana9), a to po dobu 5 rokov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti prvého rozhodnutia o udelení azylu alebo o poskytnutí doplnkovej ochrany; na ďalšie rozhodnutie o udelení azylu alebo o poskytnutí doplnkovej ochrany sa neprihliada.“. Poznámky pod čiarou k odkazom 8 a 9 znejú: „8) § 8 až 10 zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 9) § 13a a 13b zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. Je potrebné upraviť číslovanie nasledujúcich odkazov. Súčasne žiadame v § 2 písm. f) vypustiť trinásty bod, vrátane poznámok pod čiarou k príslušným odkazom. Odôvodnenie: Privítali sme vytvorenie samostatnej podskupiny osôb v rámci kategórie zraniteľných osôb, ktorá určitým spôsobom reflektuje potrebu integrácie ľudí s udelenou medzinárodnou ochranou. Z hľadiska našej pôsobnosti však navrhujeme zúžiť okruh osôb, na ktoré sa bude vzťahovať zákon o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o sociálnej ekonomike“), a to na azylantov a cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana. Dôvodom je skutočnosť, že ďalšie kategórie cudzincov, ktoré majú byť tiež do tejto skupiny zahrnuté, tam podľa nášho názoru obsahovo nepatria. Žiadateľ nesmie vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu ani podnikať, avšak za podmienok upravených v §23 ods. 6 zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o azyle“) je oprávnený vstupovať do pracovnoprávnych vzťahov po deviatich mesiacoch od začatia konania. Nakoľko nie je možné prejudikovať, či žiadateľom bude aj udelený azyl alebo poskytnutá doplnková ochrana, ich integrácia do našej spoločnosti v plnej miere neprebieha. Preto nepovažujeme za potrebné vytvárať pre nich zvláštne podmienky na podporu pracovnoprávnych vzťahov. Čo sa týka možnosti ubytovania v sociálnych podnikoch bývania, uvádzame, že žiadatelia sú na základe zákona o azyle umiestňovaní v pobytových táboroch, kde im je bezplatne zabezpečené ubytovanie, stravovanie a základné hygienické potreby a iné veci, ktoré nevyhnutne potrebujú na prežitie. Preto ani ubytovanie podľa pripravovaného zákona o sociálnej ekonomike pre nich nie je potrebné týmto spôsobom upravovať a máme za to, že dotknutú skupinu je potrebné z návrhu zákona vypustiť. Taktiež je potrebné vypustiť pojem žiadateľa o poskytnutie doplnkovej ochrany, pretože zákon o azyle tento termín nepoužíva. Používa iba pojem žiadateľ o udelenie azylu, resp. legislatívnu skratku žiadateľ. Skupinu osôb – odídencov nepovažujeme za potrebné uvádzať do zákona o sociálnej ekonomike, nakoľko zmyslom inštitútu dočasného útočiska je poskytnúť plošne a krátkodobo ochranu cudzincov pred vojnovým konfliktom, endemickým násilím, následkami humanitárnej katastrofy alebo sústavným alebo hromadným porušovaním ľudských práv v ich krajine pôvodu. Okrem uvedeného na území Slovenskej republiky sa inštitút dočasného útočiska v zmysle § 29 a nasl. zákona o azyle (účinný od 1.1.2003) doposiaľ nevyužil. Rovnako nesúhlasíme so zaradením cudzincov v konaní o odovzdanie do iného štátu podľa zákona o azyle do okruhu „pozitívne diskriminovaných osôb“ na účely zákona o sociálnej ekonomike. Vyššie spomenuté konanie o odovzdanie cudzinca má za cieľ odovzdať osobu, ktorá sa nachádza na území SR neoprávnene, do štátu, ktorý je v danom prípade príslušný na konanie o udelenie azylu (nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov, prepracované znenie). Vzhľadom na to, že ide o osoby, ktorých pobyt v SR nie je oprávnený, ich prístup na trh na práce je vylúčený. Považujeme za potrebné, aby azylanti a cudzinci, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana boli zahrnutí medzi znevýhodnené osoby podľa § 2 písm. e) pripravovaného zákona o sociálnej ekonomike, a nie do skupiny zraniteľných osôb. Navrhujeme tiež, aby výhody, ktoré by na základe zákona o sociálnej ekonomike mohli požívať, boli časovo limitované na 5 rokov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti o udelení azylu alebo o poskytnutí doplnkovej ochrany. Dôvody: 1. Zjednotenie pojmov. Zákon č. 5/2004 o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov zahŕňa azylantov a cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou medzi znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie. 2. Reálne znevýhodnenie. Zaradenie do kategórie znevýhodnených osôb korešponduje aj so skutočnosťou, že osoby, ktorým bola udelená určitá forma medzinárodnej ochrany (azyl alebo doplnková ochrana) sú reálne znevýhodnené pri hľadaní si pracovných príležitostí a ubytovania v porovnaní s bežnými občanmi SR. Najmä jazyková bariéra, kultúrna rozdielnosť, problémy s uznávaním vzdelania nadobudnutého v krajinách ich pôvodu, neznalosť pomerov v podmienkach našej spoločnosti a i. ich znevýhodňuje a spôsobuje im ťažkosti pri integrácií. Domnievame sa, že ich podporou v pracovnoprávnych vzťahoch a v príležitostiach uzavrieť nájomné zmluvy za nekomerčné ceny nájmov im výrazne môžeme pomôcť sa začleniť do spoločnosti a byť tak pre našu spoločnosť prínosom. 3. Výhody zamestnávať znevýhodnené osoby. Zákon o sociálnej ekonomike (konkrétne časť, v ktorej je pripravovaná zmena zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov) je formulovaný tak, že integračné podniky majú za podmienok upravených v návrhu zákona finančné benefity zo strany štátu, ak zamestnávajú znevýhodnené osoby. Sme presvedčení, že zaradením azylantov a cudzincov s poskytnutou medzinárodnou ochranou práve do tejto kategórie môžeme podporiť integračné úsilie, ktoré je deklarované aj v uznesení vlády SR č. 574 zo dňa 31.8.2011 s názvom Migračná politika SR s výhľadom do roku 2020. V spomenutom dokumente sa v časti integrácia uvádza: „Cieľom integračnej politiky je navrhnúť a realizovať také integračné opatrenia, ktoré by preventívne predchádzali riziku vzniku ekonomicky, sociálne a kultúrne rozdelenej spoločnosti a vzniku uzatvorených komunít migrantov. Integračné opatrenia musia viesť k existencii koordinovaných a navzájom prepojených nástrojov a opatrení, ktoré umožnia cudzincom zaradiť sa na pracovný trh, ovládať jazyk prijímajúcej krajiny, mať prístup k vzdelaniu, zdravotnej starostlivosti, sociálnym službám, bývaniu a uznaniu kultúrnych špecifík, ako aj uznaniu ich právneho štatútu, účasti na občianskom a politickom živote, prípadne udeleniu štátneho občianstva.“ 4. Motivácia začleniť sa do spoločnosti. Domnievame sa, že jedným zo spôsobov, ako motivovať azylantov a osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou sa úplne začleniť do našej spoločnosti, je časovo limitovať výhody, ktoré im (na účely zákona o sociálnej ekonomike) môžu byť poskytované. Podľa nášho názoru je 5-ročná doba primeraná na to, aby počas nej boli zahrnutí medzi znevýhodnené osoby na účely zákona o sociálnej ekonomike. Táto právna úprava, ktorú navrhujeme, ich zároveň nevylučuje z možnosti byť znevýhodneným z iného titulu podľa § 2 písm. e) body 1 až 4 navrhovaného zákona.	Z	ČA	Ustanovenie bolo upravené. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
MZSR	
bez pripomienok	O			
MZVaEZSR	K čl. I § 5
Ustanovenie odseku 5 odporúčame preformulovať v súlade s ostatnými odsekmi "Registrovaným sociálnym podnikom je sociálny podnik, ktorému bol priznaný štatút registrovaného sociálneho podniku.". V odseku 6 úvodnej vete odporúčame slovo "ktorí" nahradiť slovom "ktorý" a ďalší text vrátane písmen a) až c) preformulovať do jednotného čísla. 	O	N	Slovo „ktorí“ sa vzťahuje na všetky predtým uvedené subjekty, ktoré sú rôzneho gramatického rodu, preto je použité množné číslo.	
MZVaEZSR	K čl. XVII
V bode 3 odporúčame za slovo "slová" vložiť dvojbodku. 	O	A		
MZVaEZSR	K Doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom EÚ
V časti 3. Problematika návrhu právneho predpisu upravená v primárnom práve odporúčame uviesť správne ustanovenia primárneho práva upravujúce danú problematiku. Uvedené sú tu čl. 107 a 108 ZFEÚ, avšak ďalej sú uvedené akty sekundárneho práva, ktorých právny základ je odlišný než čl. 107 a 108. 	O	ČA	Doložka zlučiteľnosti bola upravená v súlade s pripomienkami Úradu vlády SR odboru aproximácie práva.	
MZVaEZSR	K čl. I § 7
V ods. 1 písm. a) štvrtom bode odporúčame za slovo "ktorý" vložiť slovo žiadateľ. V ods. 1 písm. a) piatom bode odporúčame za slovo "záväzok" a v ods. 1 písm. c) za slovo "trestov" vložiť slovo "žiadateľa". 	O	A		
MZVaEZSR	K čl. I § 9
V ods. 4 písm. e) odporúčame slovo "zmena" nahradiť slovom "zmenu".	O	A		
MZVaEZSR	K čl. I § 28
V odseku 1 odporúčame slová "týmto zákonom ustanovených údajov" nahradiť slovami "údajov podľa odseku 2". 	O	A		
MZVaEZSR	K čl. I § 4
V odseku 1 úvodnej vete odporúčame slovo "ktorí" nahradiť slovom "ktorý" a text písmen a) až c) preformulovať do jednotného čísla. V poznámke pod čiarou k odkazu 27 odporúčame pred slová "č. 207/1996 Z. z." vložiť slová "Národnej rady Slovenskej republiky". 	O	ČA	Slovo „ktorí“ sa vzťahuje na všetky predtým uvedené subjekty, ktoré sú rôzneho gramatického rodu, preto je použité množné číslo.	
MZVaEZSR	Čl. I § 17
V odseku 4 odporúčame slová "spĺňa podmienku v § 5" nahradiť slovami "spĺňa podmienku podľa § 5". V odseku 5 odporúčame slová "neuvedenému v odseku 4" odporúčame nahradiť slovami "ktorý nie je uvedený v odseku 4". V ods. 7 písm. a) odporúčame slová "uvedené v § 24" nahradiť slovami "podľa § 24".	O	ČA		
MZVaEZSR	K čl. I § 20
V odseku 4 odporúčame slová "žiadateľom, ktorí splnili", nahradiť slovami "žiadateľovi, ktorý splnil".	O	N	Ponechané množné číslo vzhľadom na gramatický kontext ustanovenia – hovoriť o poradí doručenia žiadosti vo vzťahu k jednému žiadateľovi stráca logickú súvislosť.	
MZVaEZSR	K čl. I § 2
V písmene f) siedmom bode a ôsmom bode odporúčame slová "do šiestich mesiacoch" nahradiť slovami "do šiestich mesiacov". V poznámke pod čiarou k odkazu 15 odporúčame vymeniť poradie zákona č. 448/2008 Z. z. a zákona č. 447/2007 Z. z. 	O	A		
MŽPSR	Č. I § 13
navrhujeme zvážiť zaraďovanie energetických podnikov vyrábajúcich energie z obnoviteľných zdrojov energií (OZE) do kategórie sociálnych podnikov. Podpora výroby energií z OZE je regulovaná inými právnymi predpismi a tie umožňujú plniť celospoločensky prospešné sociálne funkcie aj bez takejto kategorizácie.	O	A		
MŽPSR	Čl. I § 25 ods. 3
odporúčame slová „podľa odseku 2“ nahradiť slovami „podľa odseku 1“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	A		
MŽPSR	Čl. I § 7 ods. 6
odporúčame slovné spojenie „dôvody hodné osobitného zreteľa“ vysvetliť v Dôvodovej správe osobitnej časti k uvedenému paragrafu.	O	A		
MŽPSR	Čl. I § 6 ods. 3
odporúčame uviesť úplný názov „Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.	O	N	Akceptovaná pripomienka MF SR na vypustenie Finančného riaditeľstva z § 6 ods. 3.	
NBS	K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu
K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu 1. Navrhujeme uviesť informáciu, či bola splnená podmienka podľa §33 ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy o povinnosti vopred prerokovať rozpočtové dôsledky návrhu s Ministerstvom financií Slovenskej republiky. 2. V časti 2.1.1 v druhej vete sa konštatuje, že sa „overujú možnosti financovať kompenzačnú pomoc prostredníctvom národného projektu OP ĽZ“. Navrhujeme predložiť návrh už s overenou možnosťou takéhoto financovania, alebo s Ministerstvom financií Slovenskej republiky prerokovať iné možnosti financovania tak, aby bolo z návrhu zrejmé, z akých zdrojov bude rozpočtovo nekrytá časť nákladov krytá v zmysle §33 ods. 1 zákona č.523/2004 Z. z. 3. Navrhujeme v tabuľke č.1 uviesť celkový vplyv návrhu na rozpočtovú bilanciu. Okrem toho sa na strane príjmov, nielen výdavkov, navrhujeme uviesť aj zdroje EÚ, z ktorých sa budú financovať navrhované opatrenia. Ďalej navrhujeme upraviť položku vyjadrujúcu rozpočtovo nekrytý vplyv/úsporu. Táto položka zahŕňa len vplyv na strane výdavkov a nezohľadňuje vplyvy na strane príjmov. 	O	ČA	Bod 2.1.1. bol upravený, časť „overujú sa možnosti financovať kompenzačnú pomoc prostredníctvom národného projektu OP ĽZ“ bola vypustená a doplnila sa informácia o prednostnom čerpaní investičnej pomoci, ktorá bude hradená prostredníctvom projektu OP ĽZ, a teda nezakladá zvýšené nároky na štátny rozpočet v rokoch 2018 – 2020. Investičná pomoc pre novovzniknuté podniky, ktorá spočíva aj v náhrade nákladov na zamestnancov, sa vylučuje s kompenzačnou pomocou, ktorá by bola potom duplicitná. Jednotlivé položky tabuľky č. 1 sú vyplnené podľa Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov resp. podľa metodického pokynu na analýzu vplyvov na rozpočet verejnej správy, zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu. V prípade úpravy položky rozpočtovo nekrytého vplyvu/úspory na strane výdavkov o pozitívny vplyv na strane príjmov by sa zneprehľadnila situácia ohľadom potreby riešenia zvýšených výdavkov. 	
NBS	k bodu 3
K bodu 3 V § 10 navrhujeme vypustiť odsek 7. Odôvodnenie: Nie je v možnostiach verejného obstarávateľa, aby pri zadávaní zákaziek použil sociálne hľadisko v opise predmetu zákazky ako osobitnú podmienku plnenia zmluvy alebo ako kritérium na vyhodnotenie ponúk. Navyše nie každá zákazka je vhodná pre hospodárske subjekty, ktorých hlavným cieľom je sociálna a profesionálna integrácia znevýhodnených osôb, najmä pokiaľ ide o zákazky, pri plnení ktorých majú tieto osoby obmedzené možnosti (napr. uskutočňovanie stavebných prác). Do času účinnosti navrhovaného zákona nie je dostatočný časový priestor na implementáciu týchto požiadaviek, nakoľko verejný obstarávateľ plánuje obstarávanie každoročne vždy v decembri predchádzajúceho roka. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	ČA	Ustanovenie bolo upravené. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
NBS	čl. I § 11
K čl. I § 11 Navrhujeme v predloženom návrhu zákona bližšie špecifikovať „iný registrovaný sociálny podnik” uvedený v § 11 ods. 2 písm. d), aby bolo zrejmé, na základe čoho je možné udeliť takémuto podniku štatút registrovaného sociálneho podniku. 	O	N	Iný registrovaný sociálny podnik musí spĺňať všetky podmienky na priznanie štatútu podľa § 6 ods. 2 okrem podmienok, ktoré sú špecifické pre vybrané typy registrovaných sociálnych podnikov (integračný podnik, energetický podnik, sociálny podnik bývania).	
NBS	k bodu 2
K čl. XXIII (zákon č. 343/2015 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) K bodu 2 V § 2 ods. 5 navrhujeme vypustiť písmeno p). Odôvodnenie: Pojem sociálne hľadisko považujeme za príliš všeobecný. Navrhované znenie definuje sociálne hľadisko ako taký aspekt, súvisiaci s predmetom zákazky, ktorý môže (ale nemusí) viesť k pozitívnemu sociálnemu vplyvu plnenia predmetu zákazky, pričom demonštratívnym výpočtom (najmä) uvádza možnosti jeho realizácie napr. podpora tvorby pracovných príležitostí, začlenenie znevýhodnených, ohrozených alebo vylúčených osôb a iné. Pod pojmom pozitívny sociálny vplyv treba rozumieť podľa § 2 návrhu zákona o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch napĺňanie komunitného záujmu alebo verejného záujmu. Takýto návrh má iba rámcový charakter a jeho aplikácia bude v praxi problematická. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	N	Pojem „sociálne hľadisko“ sa už nachádza v platnom znení zákona. Navrhovaným vymedzením sa mu dáva legálny obsah. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
NROZP v SR	čl. XIV bod 11 § 53f
§ 53 f navrhujeme z návrhu zákona vypustiť, prípadne výrazne prepracovať. Odôvodnenie: Ide o návrh v praxi len veľmi ťažko realizovateľný, pretože integračný sociálny podnik nebude mať k dispozícii zdroj informácií o svojich bývalých zamestnancoch, ktorí sa zamestnali mimo okruhu integračných sociálnych podnikov, ak im tieto informácie nebude bývalý zamestnanec dobrovoľne poskytovať. Tiež trvalé a opakované (každý kalendárny mesiac) sledovanie splnenia podmienok podľa ods. 1 písm. A) a b)považujeme za natoľko administratívne náročné a komplikované, že zamestnávatelia na tento príspevok rezignujú. Predpokladáme, že Sociálna poisťovňa bude údaje zo svojich registrov poskytovať len úradom práce na overenie, či údaje, ktoré v žiadosti o poskytnutie príspevku uviedol integračný podnik, sú úplné, pravdivé a správne. 	Z	N	Predkladateľ je toho názoru, že problémy so zisťovaním údajov, o ktorých sa zmieňuje pripomienkovateľ, sa v praxi nebudú vyskytovať. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
NROZP v SR	§ 5 ods. 2 písm. b) bod 1
1. Z textu navrhujeme vypstiť slovo „zamestnanec“. 2. Štatutárny orgán alebo člena štatutárneho orgánu navrhujeme zaradiť medzi priamo zainteresované osoby. Odôvodnenie: Ak sa občianske združenie prehlási za sociálny podnik, stáva sa sociálnym podnikom občianske združenie ako celok a zamestnanec občianskeho združenia je súčasne zamestnancom sociálneho podniku a naopak. Preto zamestnanec nemôže byť súčasne priamo i nepriamo zainteresovanou osobou. 	O	N	V § 5 ods. 2 písm. b) prvom bode ide o zamestnanca akéhokoľvek občianskeho združenia, nadácie, neziskovej organizácie. 	
NROZP v SR	§ 12 ods. 1
Do textu navrhujeme doplniť slová “alebo komunitnoprospešný podnik“. Odôvodnenie: Navrhujeme, aby sa za integračný podnik považoval I komunitnoprospešný podnik, viď tiež pripomienka a odôvodnenie k § 2 ods. 1 písm. B). 	Z	N	Doplnenie je nadbytočné. Z § 2 písm. b) a c) vyplýva, že integračný podnik je vždy verejnoprospešným podnikom. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
NROZP v SR	§ 26 ods. 10
Druhú vetu ods. 10 navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Odôvodnenie: Až na zriedkavé výnimky nie je obvyklé, aby člen akéhokoľvek orgánu, ktorý sa členstva vzdal k určitému termínu, zostával členom orgánu do vymenovania nového člena. Rada je uznášania schopná, ak je prítomný nadpolovičný počet členov rady, jej funkčnosť teda nebude odstúpením jedného či dvoch členov ohrozená. 	O	A	Ustanovenie § 26 bolo vypustené.	
NROZP v SR	§ 21 ods. 2 písm. B)
Ide o nejasnú formuláciu, potrebné spresniť. Odôvodnenie: Sociálne podniky by mali primárne vykonávať hospodársku činnosť s cieľom dosahovať z takejto činnosti zisk. Preto nám nie je dostatočne jasné, prečo dotáciu nebude možné poskytnúť, ak registrovaný sociálny podnik bude vykonávať činnosti, na ktoré žiada o poskytnutie dotácie, aj za účelom dosiahnutia zisku. 	Z	N	Hlavným cieľom registrovaného sociálneho podniku má byť dosahovanie pozitívneho sociálneho vplyvu. To však nevylučuje, že registrovaný sociálny podnik vykonáva niektoré činnosti aj za účelom dosiahnutia zisku. Účelom ustanovenia je, aby dotácia nemohla byť poskytnutá na činnosti, ktoré registrovaný sociálny podnik vykonáva za účelom dosiahnutia zisku. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
NROZP v SR	§ 6 ods. 2 písm. G) bod 1 a 2
Legislatívno technická pripomienka, odkazy na §§ obchodného zákonníka by mali byť presunuté z textu návrhu zákona do poznámky pod čiarou.	O	N	V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR možno na zákony kódexového typu (napr. Obchodný zákonník) odkazovať priamo v rámci normatívneho textu.	
NROZP v SR	čl. XIV bod 10
Návrh na vypustenie § 50b je v rozpore s bodmi 2 a 9 návrhu zmien v zákone o službách zamestnanosti. 	O	N	Vypustenie § 50b má účinnosť posunutú na 1.1.2021.	
NROZP v SR	§ 5 ods. 5
Navrhujeme dôkladne zvážiť, či by sa sociálne podniky nemali registrovať ako sociálne podniky povinne. Chýba zdôvodnenie potreby sociálnych podnikov bez registrácie. Odôvodnenie: V aplikačnej praxi môže dochádzať k zneužívaniu označenia sociálny podnik. 	O	N	Účelom návrhu zákona nie je registrovať všetky skupiny sociálnych podnikov. Registrovať sa budú len tie sociálne podniky, ktoré budú schopné a ochotné plniť podmienky, povinnosti a obmedzenia vyplývajúce zo zákona, a len im bude možné poskytnúť všetky formy podpory.	
NROZP v SR	§ 4 ods. 2 písm. B)
Navrhujeme spresniť odkazmi na príslušnú legislatívu. Odôvodnenie: Ide o veľmi nepresné určenie okruhu finančných prostriedkov, ktoré sa za financovanie sociálnych podnikov nebudú považovať, čo prinesie problémy v aplikačnej praxi. Nutné spresniť okruh finančných prostriedkov, ktoré sa za financovanie zo strany štátnych orgánov a samosprávnych orgánov nebudú považovať za financovanie sociálneho podniku. 	Z	A		
NROZP v SR	§ 21 ods. 5
Považujeme za nutné priamo v zákone stanoviť minimálnu lehotu na zaslanie doplnení K žiadosti, predíde sa tým svojvoľnému stanovovaniu lehôt zo strany štátneho orgánu. 	O	A		
NROZP v SR	§ 2 ods. 2 písm. f) bod 10
Považujeme za potrebné spresniť, ktoré druhy príjmov sa budú brať do úvahy. 	O	A		
NROZP v SR	§ 5 ods. 2 písm. A) bod 3
Tento bod navrhujeme z návrhu zákona vypustiť, prípadne výrazne modifikovať v tom zmysle, že návrhy bude môcť predkladať napr. Zastupiteľstvo príslušnej obce, v ktorej má sociálny podnik sídlo. Odôvodnenie: Nie je nám jasné, ako sa bude v praxi demokratickým spôsobom zástupca obyvateľov obce, zo stoviek či tisícok obyvateľov obce do poradného výboru vyberať a kto bude predkladať kandidatúru. Pre praktické využitie sa nám javí tento návrh ako nerealizovateľný, navrhujeme ale jeho modifikáciu. 	O	N	Navrhuje sa spôsob kreovania poradného výboru ponechať na registrovaný sociálny podnik podľa mechanizmu upraveného v § 9 ods. 1.	
NROZP v SR	§ 2 ods. 2 písm. e) bod 4
Tento bod navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Odôvodnenie V poznámke č. 7 je odkaz na § 88 zákona č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení, kde v ods. 1 sa uvádza: „Poškodený má nárok na úrazovú rentu, ak v dôsledku pracovného úrazu alebo choroby z povolania má viac ako 40-percentný pokles schopnosti vykonávať doterajšiu činnosť zamestnanca ...“, preto je tento odkaz irelevantný. V minulosti bola obdobná formulácia (s uvedením miery poklesu v rozsahu od 31 do 40 %) z § 8 zákona o službách zamestnanosti vypustená. Navrhovaná formulácia bude v praxi prinášať problémy a spory, či danú osobu už je alebo ešte nie je možné považovať za osobu so zdravotným postihnutím. 	O	N	Uvedenie tejto skupiny zdravotne postihnutých osôb je v súlade s čl. 2 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 651/2014.	
NROZP v SR	§ 5 ods. 2 písm. A) bod 2
Tento bod navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Odôvodnenie: Nie je nám jasné, ako sa bude v praxi demokratickým spôsobom zástupca spotrebiteľov tovaru alebo služby, ktoré vyrába, dodáva, poskytuje alebo distribuuje sociálny podnik, zo stoviek či tisícok spotrebiteľov do poradného výboru vyberať a kto bude predkladať kandidatúru. Pre praktické využitie sa nám javí tento návrh ako nerealizovateľný. 	O	N	Navrhuje sa spôsob kreovania poradného výboru ponechať na registrovaný sociálny podnik podľa mechanizmu upraveného v § 9 ods. 1.	
NROZP v SR	§ 5 ods. 2 písm. b) bod 2
Tento bod navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Odôvodnenie: Primárne sa počíta s tým, že sociálne podniky budú vykonávať hospodársku činnosť a teda budú vo vzájomnej konkurencii. S ohľadom na právomoci poradného výboru sociálneho podniku (§ 9 ods. 3 až 7) nepovažujeme za vhodné, aby prístup k informáciám o hospodárskej činnosti sociálneho podniku mali osoby, ktoré sú zainteresované na hospodárskej činnosti či priamo riadia iný sociálny podnik. 	O	N	Navrhuje sa spôsob kreovania poradného výboru ponechať na registrovaný sociálny podnik. Bude na jeho uvážení, či členmi poradného výboru budú aj osoby podľa § 5 ods. 2 písm. b) druhého bodu.	
NROZP v SR	§ 2 ods. 1 písm. e)
Tento bod žiadame z textu písm. e) vypustiť. Súčasne žiadame za písm. e) vložiť nové písm. f) s nasledujúcim textom: „f) pre účely tohto zákona sa za znevýhodnenú osobu považuje aj občan so zdravotným postihnutím podľa osobitného predpisu,x)“ Poznámka pod čiarou x znie: x) § 9 zákona č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov Odôvodnenie: Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 striktne rozlišuje medzi skupinou znevýhodnených pracovníkov (čl. 2 ods. 4) a pracovníkmi so zdravotným postihnutím (čl. 2 ods. 3 písm. a)). Žiadame, aby legislatíva SR toto rozčlenenie rešpektovala a nezaraďovala osoby so zdravotným postihnutím, ktoré sú uznané za invalidné z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 40 %, medzi znevýhodnené osoby. Nariadenie 651/2014 pre každú z týchto skupín definuje samostatné druhy podpory, pričom na rozdiel od podpory pre osoby so zdravotným postihnutím pre znevýhodnené osoby je táto podpora časovo obmedzená. 	Z	N	V podstate ide o legislatívno-technickú pripomienku. Navrhované rozčlenenie považujeme za nadbytočné.	
NROZP v SR	§ 16 ods. 2 písm. B)
Text písm. b) navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Odôvodnenie: Dávame na zváženie, či je skutočne potrebné, aby texty zápisníc zo zasadnutí poradného výboru či z členskej schôdze OZ boli povinnou súčasťou výročnej správy registrovaného sociálneho podniku. 	O	ČA	Text bol upravený.	
NROZP v SR	§ 21 ods. 1 písm. B)
Text pod písm. B) navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Odôvodnenie: Ústredie práce podľa zákona o sociálnej ekonomike … žiadne dotácie neposkytuje, poskytuje príspevky podľa zákona č. 5/2003 o službách zamestnanosti. 	O	N	Práve predloženým návrhom sa dopĺňa kompetencia Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny poskytovať dotácie registrovaným sociálnym podnikom.	
NROZP v SR	§ 10 ods. 1 písm. d)
Text pod písm. d) navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Odôvodnenie: Hlasovanie na členskej schôdzi občianskeho združenia je štandardne podmienené členstvom v občianskom združení. Tento zákon nepredpokladá povinnosť zamestnanca stať sa členom OZ aj keby v ňom bol zamestnaný viac, ako 5 rokov. Požiadavka (a možnosť), aby na členskej schôdzi OZ hlasoval aj niekto, kto nikdy nebol jeho členom so sebou prináša veľké množstvo potenciálne nebezpečných a problematických situácií. Okrem toho spochybňuje princípy, na základe ktorých vzniká a funguje občianske združenie. Okrem toho nerozumieme dôvodu prečo má mať hlasovacie právo niekto, kto „bol“ 5 rokov členom alebo zamestnancom a teraz už nie je napr. 4 alebo 10 rokov. Takéto neodôvodnené zasahovanie prakticky kýmkoľvek zásadne naruší stabilitu organizácie. Rovnaká námietka platí pre §10 ods. 2 písm. d. 	O	N	Uplatňovanie demokratickej správy je fakultatívne. Ak sa občianske združenie rozhodne pre uplatňovanie demokratickej správy, potom musí dlhodobých zamestnancov brať ako spoluvykonávateľov tejto správy.	
NROZP v SR	§ 5 ods. 6 a 7
Tieto odseky navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. Odôvodnenie Nestotožňujeme sa s odôvodnením v dôvodovej správe o potrebe vytvoriť špeciálnu kategóriu pre podniky, ktoré ešte nespĺňajú všetky podmienky na to, aby sa mohli nazývať sociálnymi podnikmi. Subjekty, ktoré už v súčasnosti svojou hospodárskou činnosťou dosahujú merateľný pozitívny sociálny vplyv (základná podmienka pre sociálny podnik), nemôžu mať problém so splnením kritérií pod písm. B) a c) uvedeného odseku. Navyše, súčasné sociálne podniky pracovnej integrácie majú dostatočne dlhý čas na transformáciu na sociálny podnik. Podľa nášho názoru čiastočne sociálne podniky nie sú potrebné, celý systém by len znepriehľadňovali a komplikovali. 	Z	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom návrhu zákona. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
NROZP v SR	§ 2 ods. 1 písm. b)
Z textu § 2 ods. 1 písm. b) navrhujeme vypustiť slová „poskytovania všeobecne prospešných služieb znevýhodneným osobám alebo zraniteľným osobám“. Odôvodnenie: Prijatie nezmeneného návrhu by znamenalo, že za napĺňanie komunitného záujmu by sa nepovažovalo poskytovanie všeobecne prospešných služieb určitou skupinou - komunitou - osôb so zdravotným postihnutím, ktoré si za týmto účelom založia právnickú osobu (napr. Neziskovú organizáciu), pre komunitu osôb so zdravotným postihnutím. Takéto obmedzenie nie je odôvodniteľné. 	Z	N	V zmysle návrhu zákona poskytovanie všeobecne prospešných služieb znevýhodneným osobám alebo zraniteľným osobám sa bude vždy považovať za napĺňanie verejného záujmu. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
NROZP v SR	§ 20 ods. 2
Z textu navrhujeme vypustiť písm. a) a c). Odôvodnenie: Z § 3 písm. b) zákona č. 323/2015 Z. z. o finančných nástrojoch financovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov vyplýva, že v prípade investičnej pomoci formou finančného nástroja ide o vratnú pomoc, čo asi nie je v súlade s princípmi kompenzácie, kde sa všeobecne predpokladá poskytovanie nenávratnej pomoci. 	Z	N	Ustanovenie § 20 upravuje kompenzačnú pomoc, nie investičnú pomoc. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
NROZP v SR	§ 20 ods. 1
Z textu ods. 1 (ale ani z textu celého zákona) nie je zrejmé, čo sa v tomto prípade bude považovať za „znevýhodnenie sociálneho podniku v dôsledku dosahovania pozitívneho sociálneho vplyvu“ a Podľa akých kritérií sa bude znevýhodnenie posudzovať. Znevýhodnenia môžu byť rôzne, je potrebné pre aplikačnú prax ich spresnenie. Ak by sa za znevýhodnenie malo považovať len zamestnávanie znevýhodnených osôb a občanov so zdravotným postihnutím, malo by sa to v ods. 1 jasne formulovať. 	Z	N	Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
NROZP v SR	§ 10 ods. 1 písm. B)
zdá sa nám neprimerané podmieňovať zamestnanie kohokoľvek členstvom či už v družstve alebo v občianskom združení. Existujú iné mechanizmy (opísané aj v návrhu tohto zákona), ktoré dostatočne zabezpečia jednak demokratickú správu a zabezpečenie sociálneho nastavenia sociálneho podniku. Ako problematická sa javí aj vykonateľnosť tejto podmienky: ako by sa riešila napríklad situácia keď má podnik 20 zamestnancov a z toho 11 je členov občianskeho združenia. dvaja z týchto členov sa rozhodne zamestnanie opustiť. Pri prijímaní nových zamestnancov bude teda podmienkou prijímacieho procesu aj podmienka, že uchádzača zamestnajú iba v prípade, že sa stane členom občianskeho združenia? Alebo prinútia niektorého z doterajších zamestnancov (a zatiaľ nie je členom OZ), aby sa stal členom OZ? 	O	N	Demokratická správa je alternatívou k poradnému výboru. Ak subjekt sociálnej ekonomiky nevie/nechce uplatňovať demokratickú správu, môže podmienku podľa § 6 ods. 2 písm. b) splniť zriadením poradného výboru.	
OAPSVLÚVSR	K poznámkam pod čiarou:
1.V čl. I v poznámke pod čiarou k odkazu 36 žiadame na konci citácie nariadenia (EÚ) č. 651/2014 doplniť dodatok „v platnom znení“, keďže predmetné nariadenie bolo novelizované.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K poznámkam pod čiarou:
2.V čl. I žiadame skrátenú citáciu v poznámke pod čiarou k odkazu 46 upraviť v zmysle bodu 62.6. prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR nasledovne: „Napríklad čl. 14, čl. 17, čl. 21 a 22, čl. 32 až 35 nariadenia (EÚ) č. 651/2014 v platnom znení.“. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K poznámkam pod čiarou:
3.V čl. I žiadame poznámku pod čiarou k odkazu 60 vypustiť, keďže oznámenia Komisie nie sú právne záväznými aktmi EÚ, a preto sa na ne nemožno odvolávať ako na relevantnú úpravu, ktorou by mal byť akýkoľvek subjekt viazaný. Odporúčame ho uviesť v dôvodovej správe k návrhu. Zároveň bude potrebné upraviť príslušné ustanovenie návrhu zákona (§ 24 ods. 9).	O	A		
OAPSVLÚVSR	K poznámkam pod čiarou:
4.V čl. XIII žiadame poznámku pod čiarou k odkazu 120n upraviť nasledovne: „Čl. 2 Prílohy I nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014) v platnom znení.“. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K poznámkam pod čiarou:
5.V čl. XIII žiadame poznámku pod čiarou k odkazu 120o upraviť v zmysle bodu 62.6. prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR nasledovne: „Čl. 17 nariadenia (EÚ) č. 651/2014 v platnom znení.“. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K poznámkam pod čiarou:
6.V čl. XIV žiadame v poznámke pod čiarou k odkazu 59f na konci skrátenej citácie nariadenia (EÚ) č. 651/2014 doplniť dodatok „v platnom znení“.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
Do 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti, sekundárne právo (prijaté po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - po 30. novembri 2009) žiadame doplniť smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014) v platnom znení.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
Do bodu 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti, sekundárne právo (prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - do 30. novembra 2009), žiadame doplniť úplnú citáciu „Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004 , ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 8/zv. 4; Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004) v platnom znení.“.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. XXIII § 36a návrhu zákona:
Navrhované ustanovenie § 36a predstavuje transpozíciu čl. 20 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014) v platnom znení. V zmysle § 7 ods. 1 písm. e) zákona č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 310/2016 Z. z. „návrh právneho predpisu predkladaný do pripomienkového konania okrem paragrafového znenia obsahuje najmä pri preberaní alebo vykonávaní právne záväzného aktu Európskej únie aj tabuľku zhody návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie“. Uvedená zákonná podmienka nie je naplnená, preto žiadame spolu s návrhom predložiť tabuľku zhody so smernicou 2014/24/EÚ v platnom znení a preukázať tak súlad návrhu zákona s právom Európskej únie.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. I § 26 návrhu zákona:
Navrhované ustanovenie upravuje Radu pre sociálnu ekonomiku, a to jej zloženie, dĺžku funkčného obdobia člena rady, spôsob skončenia členstva v rade a pravidlá rokovania rady. Absentuje však právna úprava, ktorá by upravovala pôsobnosť rady, jej kompetencie. Z hľadiska právnej istoty je preto potrebné doplniť navrhovanú právnu úpravu tak, aby jednoznačne definovala úlohy Rady pre sociálnu ekonomiku.	O	N	Ustanovenie § 26 bolo vypustené.	
OAPSVLÚVSR	K čl. I § 25 ods. 3 návrhu zákona:
Odporúčame slová „odseku 2“ nahradiť slovami „odseku 1“.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. I § 23 ods. 2 návrhu zákona:
Odporúčame slová v prvej vete „môže vydávať“ nahradiť slovami „vydáva“.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K čl. XIV § 53g ods. 6 písm. b) návrhu zákona:
V § 53g ods. 6 písm. b) odporúčame namiesto odkazu 52f uviesť odkaz 59f.	O	A		
OAPSVLÚVSR	K dôvodovej správe, osobitná časť:
V jednotlivých odôvodneniach predkladateľ nesprávne cituje právne záväzné akty EÚ. Žiadame citácie (skrátené, úplné) právne záväzných aktov EÚ upraviť v zmysle bodu 62.1. a nasl. prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O	A		
OAPSVLÚVSR	K doložke zlučiteľnosti:
Z bodu 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti, sekundárne právo (prijaté po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva - po 30. novembri 2009) žiadame vypustiť nariadenie (EÚ) č. 1296/2013, keďže predstavuje novelu uvedeného rozhodnutia č. 283/2010 v platnom znení.	O	N	Novelou rozhodnutia č. 283/2010/EÚ je iba čl. 39 nariadenia (EÚ) č. 1296/2013.	
OAPSVLÚVSR	K čl. I § 11 ods. 2 písm. d) návrhu zákona:
Z navrhovaného ustanovenia vyplýva, že z hľadiska zamerania činnosti môže byť registrovaný sociálny podnik „d) iným registrovaným sociálnym podnikom.“. Upozorňujeme predkladateľa, že v návrhu zákona chýba právna úprava, ktorá by bližšie špecifikovala iný registrovaný sociálny podnik (napr. podmienky, aké musí takýto podnik spĺňať). Rovnako dôvodová správa, osobitná časť k navrhovanému ustanoveniu bližšie nešpecifikuje „iný registrovaný sociálny podnik“. Odporúčame písmeno d) dopracovať ako sú podniky v písmene a) až c).	O	N	Iný registrovaný sociálny podnik musí spĺňať všetky podmienky na priznanie štatútu podľa § 6 ods. 2 okrem podmienok, ktoré sú špecifické pre vybrané typy registrovaných sociálnych podnikov (integračný podnik, energetický podnik, sociálny podnik bývania).	
OAPSVLÚVSR	K predkladacej správe:
Žiadame do predkladacej správy doplniť informáciu, či návrh zákona má byť predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania, a to v zmysle čl. 18 ods. 1 písm. e) Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O	A		
PMÚSR	§ XV
1. V § 15 je potrebné spresniť ustanovenie predmetného paragrafu vo vzťahu k slovnému spojeniu „vykonáva podnikateľskú činnosť aj nepodnikateľskú činnosť“ v nadväznosti na § 5 ods. 1 písm. a) zákona. Zdôvodnenie: V § 5 ods. 1 písm. a) sa uvádza, že sociálny podnik je subjekt sociálnej ekonomiky, ktorý vykonáva hospodársku činnosť. V rámci zákona sa nepoužíva pojem podnikateľská, či nepodnikateľská činnosť. 	O	N	Používanie pojmov „hospodárska činnosť“ a „nehospodárska činnosť” a pojmov „podnikateľská činnosť“ a „nepodnikateľská činnosť” sa nevylučuje. V druhom prípade ide o kontext zákona o účtovníctve, kde sa používa tento druhý pár pojmov. Vzhľadom na to, že je to práve na účely účtovníctva, nie je problém s ponechaním tohto výrazu.	
PMÚSR	§2
1. V § 2 zákona je potrebné definíciu znevýhodnenej osoby zosúladiť s článkom 2 ods. 4 nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 z 17.6.2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy v znení nariadenia Komisie (EÚ) 2017/1084 z 14.6.2017 (ďalej len „nariadenie GBER“) a následne spresniť aj súvisiace ustanovenia zákona (napr. § 12 zákona, článok XIV ods. 11 nové § 53g). Zdôvodnenie: Podľa ustanovenia § 17 ods. 3 zákona podporu podniku v širšom priestore sociálnej ekonomiky možno poskytnúť iba v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. V rámci článku XIV sa novelizuje zákon č. 5/2014 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v rámci ktorého sa upravuje poskytovanie pomoci podľa článku 34 ods. 2 a článku 35 ods. 2 nariadenia GBER. Z tohto dôvodu je potrebné zadefinovať pojmy v súlade s nariadením GBER. 	Z	A		
PMÚSR	§ 27
10. V rámci § 27 ods. 9 je potrebné spresniť, že predmetný príspevok môže byť poskytnutý iba v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci. Zdôvodnenie: Poskytnutie príspevku organizácii sektora sociálnej ekonomiky môže, v prípade splnenia podmienok štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, predstavovať poskytnutie štátnej pomoci alebo pomoci de minimis. 	Z	A	Text bol upravený.	
PMÚSR	článok III.
11. Vo vzťahu k článku III ods. 1 a 2, článku V a článku IX ods. 1 a 2 zákona je potrebné prehodnotiť zmenu a doplnenie znení predmetných článkov v nadväznosti na nesúlad § 18 ods. 1 písm. e) s článkom 5 ods. 2 písm. k) nariadenia GBER. Zdôvodnenie: Podľa článku 5 ods. 2 písm. k) nariadenia GBER sa pomoc vo forme predaja alebo lízingu hmotných aktív pod úrovňou trhových sadzieb považuje za transparentnú formu pomoci, ak je hodnota stanovená buď na základe odhadu nezávislého znalca pred transakciou, alebo odkazom na verejne dostupnú, pravidelne aktualizovanú a všeobecne akceptovanú referenčnú hodnotu. V opačnom prípade sa takáto pomoc považuje za netransparentnú a nie je ju možné podľa pravidiel v oblasti štátnej pomoci poskytnúť.	Z	A		
PMÚSR	článok XIII
12. V rámci článku XIII zákona je potrebné nahradiť slovné spojenie „počiatočná investícia“ zodpovedajúcim slovným spojením v súlade s článkom 17 nariadenia GBER, na ktoré sa tento článok odvoláva. Zdôvodnenie: Podľa ustanovenia § 17 ods. 3 zákona podporu podniku v širšom priestore sociálnej ekonomiky možno poskytnúť iba v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. 	Z	A		
PMÚSR	článok XIII ods.2
13. Vo vzťahu k článku XIII ods. 2 je potrebné spresniť znenie vety v tom smere, že odpočet podľa odseku 1 je možné použiť iba v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci. Zároveň je potrebné pre osobitné predpisy doplniť odkaz na poznámku pod čiarou a v poznámke pod čiarou uviesť napríklad čl. 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26. 10. 2012), nariadenie EÚ č. 651/2014, nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013, zákon č. 358/2015 Z. z. o úprave niektorých vzťahov v oblasti štátnej pomoci a minimálnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o štátnej pomoci). Zdôvodnenie: Poskytovanie pomoci môže, v prípade splnenia podmienok štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, predstavovať poskytnutie nielen štátnej pomoci ale aj pomoci de minimis. 	Z	A		
PMÚSR	čl. XIII ods.4
14. V článku XIII ods. 4 je potrebné preformulovať znenie podmienky a naviazanie odpočtu na zrealizovanie investície do piatich rokov od dňa vloženia prostriedkov na jej realizáciu do rezervného fondu alebo nedeliteľného fondu tak, aby bolo v súlade s osobitnými pravidlami v oblasti štátnej pomoci. Zdôvodnenie: Zo znenia článku 17 nariadenia GBER, ani z iných ustanovení pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci nevyplýva možnosť odkladného účinku poskytovania štátnej pomoci na budúcu realizáciu investície. 	Z	A		
PMÚSR	článok XIV ods. 11
15. V rámci článku XIV ods. 11 je potrebné spresniť znenie nového § 53f v tom smere, že príspevok podľa ustanovenia § 53f je možné použiť iba v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci. Zároveň je potrebné pre osobitné predpisy doplniť odkaz na poznámku pod čiarou a v poznámke pod čiarou uviesť napríklad čl. 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26. 10. 2012), nariadenie EÚ č. 651/2014, nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013, zákon č. 358/2015 Z. z. o úprave niektorých vzťahov v oblasti štátnej pomoci a minimálnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o štátnej pomoci). Zdôvodnenie: Poskytnutie príspevku môže, v prípade splnenia podmienok štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, predstavovať poskytnutie nielen štátnej pomoci ale aj pomoci de minimis. 	Z	N	Požadované doplnenie sa už nachádza v § 70 ods. 11 zákona o službách zamestnanosti. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 20.10.2017.	
PMÚSR	článok XIV
16. V článku XIV ods. 11 je potrebné v novom § 53g zadefinovať pojmy týkajúce sa znevýhodnenej osoby a osoby so zdravotným postihnutím v súlade s našimi pripomienkami k ust. § 2.	Z	A		
PMÚSR	článok XV
17. V článku XV je potrebné spresniť znenie vety v tom smere, že znížená sadzba dane 10 % zo základu dane sa môže uplatniť iba v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci. Zároveň je potrebné pre osobitné predpisy doplniť odkaz na poznámku pod čiarou a v poznámke pod čiarou uviesť napríklad čl. 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26. 10. 2012), nariadenie EÚ č. 651/2014, nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013, zákon č. 358/2015 Z. z. o úprave niektorých vzťahov v oblasti štátnej pomoci a minimálnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o štátnej pomoci). Zdôvodnenie: Poskytnutie pomoci vo forme zníženej sadzby dane môže, v prípade splnenia podmienok štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, predstavovať poskytnutie nielen štátnej pomoci ale aj pomoci de minimis. 	Z	A		
PMÚSR	článok XVII
18. V článku XVII je potrebné spresniť, že oslobodenia od dane pre registrovaný sociálny podnik je možné si uplatniť iba v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci. Zároveň je potrebné pre osobitné predpisy doplniť odkaz na poznámku pod čiarou a v poznámke pod čiarou uviesť napríklad čl. 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26. 10. 2012), nariadenie EÚ č. 651/2014, nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013, zákon č. 358/2015 Z. z. o úprave niektorých vzťahov v oblasti štátnej pomoci a minimálnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o štátnej pomoci). Zdôvodnenie: Podľa § 5 ods. 1 písm. a) zákona sociálny podnik vykonáva hospodársku činnosť. Na základe uvedeného v prípade oslobodení od dane podľa článku XVII nie je možné vylúčiť poskytnutie štátnej pomoci alebo minimálnej pomoci. 	Z	A	Čl. XVII bol upravený tak, že správca dane môže všeobecne záväzným nariadením podľa miestnych podmienok v obci alebo jej jednotlivej časti ustanoviť zníženie dane z pozemkov alebo oslobodiť od dane z pozemkov nehnuteľnosti vo vlastníctve registrovaného sociálneho podniku alebo môže ustanoviť zníženie dane alebo oslobodiť od dane zo stavieb alebo od dane z bytov stavby, byty a nebytové priestory vo vlastníctve registrovaného sociálneho podniku.	
PMÚSR	článok XX
19. V rámci článku XX je potrebné spresniť uvedené ustanovenie v tom smere, že výroba elektriny registrovaným sociálnym podnikom, ktorý je družstvom združujúcim obec a obyvateľov obce nepredstavuje ani nebude použitá pre vykonávanie hospodárskej činnosti registrovaným sociálnym podnikom podľa § 5 ods. 1 písm. a) zákona. Zdôvodnenie: V § 5 ods. 1 písm. a) sa uvádza, že sociálny podnik je subjekt sociálnej ekonomiky, ktorý vykonáva hospodársku činnosť. Z tohto dôvodu, ak nemá ísť o vykonávanie hospodárskej činnosti je potrebné spresniť znenie článku XX. 	Z	N	Čl. XX bol vypustený. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 20.10.2017.	
PMÚSR	§ 17
2. V § 17 je potrebné v poznámke pod čiarou k odkazu č. 46 uviesť aj nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18.12.2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní EÚ na pomoc de minimis. Zdôvodnenie: Poskytovanie pomoci môže, v prípade splnenia podmienok štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, predstavovať poskytnutie nielen štátnej pomoci ale aj pomoci de minimis. 	O	N	Text bol upravený tak, že odkaz 46 a poznámka pod čiarou k nemu boli vypustené. 	
PMÚSR	V rámci § 2
2. V rámci § 2 zákona je potrebné samostatne zadefinovať pojem pracovník (osoba) so zdravotným postihnutím v súlade s článkom 2 ods. 3 nariadenia GBER a zo zadefinovaného pojmu znevýhodnená osoba {§ 2 písm. e)} vyňať bod 3. a bod 4. zákona. Zdôvodnenie: Podľa ustanovenia § 17 ods. 3 zákona podporu podniku v širšom priestore sociálnej ekonomiky možno poskytnúť iba v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. V rámci článku XIV sa novelizuje zákon č. 5/2014 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v rámci ktorého sa upravuje poskytovanie pomoci podľa článku 34 ods. 2 a článku 35 ods. 2 nariadenia GBER. Z tohto dôvodu je potrebné zadefinovať pojmy v súlade s nariadením GBER. 	Z	ČA	Ustanovenie bolo upravené. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 20.10.2017.	
PMÚSR	§ 17 ods.7
3. V § 17 ods. 7 v prvej vete je potrebné doplniť odkaz na poznámku pod čiarou k osobitnému predpisu a v poznámke pod čiarou uviesť osobitný predpis, na ktorý sa zákon odvoláva z dôvodu jednoznačnosti.	O	A		
PMÚSR	§5
3. V § 5 ods. 4 písm. a) zákona je potrebné spresniť, prípadne nahradiť pojem „počiatočná investícia“ iným pojmom následne spresniť aj súvisiace ustanovenia zákona (napr. § 18 zákona). Zdôvodnenie: Vychádzajúc z poznámky pod čiarou č. 36 sa zákon odvoláva na článok 2 ods. 49 nariadenia GBER, ktorý definuje počiatočnú investíciu najmä vo vzťahu k poskytovaniu regionálnej investičnej pomoci. Vychádzajúc z iných ustanovení zákona, napr. § 18, článku XIII zákona nie je zrejmé, či v danom prípade pôjde o poskytovanie regionálnej investičnej pomoci v súlade s článkom 13 nariadenia GBER. Predmetné ustanovenia poukazujú skôr na poskytovanie pomoci pre MSP podľa článku 17 nariadenia GBER. 	Z	A		
PMÚSR	§29
4. V § 29 materiálu je potrebné doplniť, že kontrolná pôsobnosť iných orgánov nie je týmto ustanovením dotknutá. Zdôvodnenie: Podľa § 14 ods. 2 zákona č. 358/2015 Z. z. o úprave niektorých vzťahov v oblasti štátnej pomoci a minimálnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o štátnej pomoci) je koordinátor pomoci, ktorým je Protimonopolný úrad SR oprávnený u poskytovateľa minimálnej pomoci vykonať kontrolu poskytnutia tejto pomoci. Na tento účel je oprávnený overiť si potrebné skutočnosti aj u príjemcu minimálnej pomoci alebo u vykonávateľa schémy. 	O	N	Navrhované doplnenie považujeme za nadbytočné. Predloženým zákonom nie sú dotknuté osobitné predpisy upravujúce kontrolnú činnosť iných kontrolných orgánov.	
PMÚSR	V rámci § 14
4. V rámci § 14 ods. 2 je potrebné stanoviť vyšší percentuálny limit, pokiaľ ide o prenájom bytov fyzickým osobám s mesačným príjmom podľa odseku 1 § 14. Zdôvodnenie: Vychádzajúc z judikatúry EÚ v oblasti sociálneho bývania je pre Komisiu akceptovateľný limit 90 % bytov určených na prenájom bytov sociálne slabším skupinám obyvateľov. 	Z	N	Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 20.10.2017.	
PMÚSR	§17
5. V § 17 ods. 3 zákona je potrebné spresniť znenie prvej vety v tom smere, že podporu podniku v širšom priestore sociálnej ekonomiky možno poskytnúť iba v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci. Zároveň je potrebné pre osobitné predpisy doplniť odkaz na poznámku pod čiarou a v poznámke pod čiarou uviesť napríklad čl. 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26. 10. 2012), nariadenie EÚ č. 651/2014, nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013, zákon č. 358/2015 Z. z. o úprave niektorých vzťahov v oblasti štátnej pomoci a minimálnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o štátnej pomoci). Zdôvodnenie: Poskytovanie pomoci podľa zákona môže, v prípade splnenia podmienok štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, predstavovať poskytnutie nielen štátnej pomoci, ale aj pomoci de minimis, napr. podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18.12.2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní EÚ na pomoc de minimis. 	Z	A		
PMÚSR	článok XIII ods.5
5. V rámci článku XIII ods. 5 sa odpočet uvádza ako nároková zložka. Uvedené je potrebné zosúladiť s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci. Zdôvodnenie: Podľa § 17 ods. 2 zákona o štátnej pomoci na poskytnutie pomoci nie je právny nárok. 	O	A		
PMÚSR	§ 17
6. V § 17 ods. 3 je potrebné namiesto slovného spojenia „schémy štátnej pomoci“ uviesť „schémy pomoci“ a spresniť poznámku pod čiarou k odkazu č. 45 a namiesto § 9 ods. 3 písm. b) zákona č. 358/2015 Z. z. o úprave niektorých vzťahov v oblasti štátnej pomoci a minimálnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o štátnej pomoci) (ďalej len „zákon o štátnej pomoci“) uviesť § 7 zákona o štátnej pomoci. Zdôvodnenie: Poskytovanie pomoci podľa zákona môže, v prípade splnenia podmienok štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, predstavovať poskytnutie nielen štátnej pomoci ale aj pomoci de minimis. 	Z	A		
PMÚSR	článok XIII
6. V článku XIII v poznámke pod čiarou č. 120n) je potrebné vypustiť spojenie „čl. 2“ z dôvodu spresnenia poznámky pod čiarou.	O	N	Odkazuje sa na čl. 2 prílohy I nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 (vymedzenie „stredného podniku“).	
PMÚSR	v § 18
7. V § 18 ods. 1 zákona je potrebné prehodnotiť znenie písm. e), prípadne znenie písm. e) vypustiť z dôvodu jeho nesúladu s článkom 5 ods. 2 písm. k) nariadenia GBER. Následne je potrebné upraviť aj ostatné ustanovenia zákona, ktoré uvádzajú formu pomoci podľa § 18 ods. 1 písm. e) zákona. Zdôvodnenie: Podľa ustanovenia § 17 ods. 3 zákona podporu podniku v širšom priestore sociálnej ekonomiky možno poskytnúť iba v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. Podľa článku 5 ods. 2 písm. k) nariadenia GBER sa pomoc vo forme predaja alebo lízingu hmotných aktív pod úrovňou trhových sadzieb považuje za transparentnú formu pomoci, ak je hodnota stanovená buď na základe odhadu nezávislého znalca pred transakciou, alebo odkazom na verejne dostupnú, pravidelne aktualizovanú a všeobecne akceptovanú referenčnú hodnotu. V opačnom prípade sa takáto pomoc považuje za netransparentnú a nie je ju možné podľa pravidiel v oblasti štátnej pomoci poskytnúť. 	Z	ČA	Zámena nehnuteľnosti bola nahradená nájmom nehnuteľnosti. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 20.10.2017.	
PMÚSR	článok XIV ods.11
7. Vo vzťahu k článku XIV ods. 11 nového § 53g je potrebné opraviť číslo odkazu v ods. 6 písm. b) (uvádza sa číslo 52f) na číslo odkazu 59f z dôvodu jednoznačnosti. 	O	A		
PMÚSR	§ 19
8. V rámci § 19 ods. 4 zákona je potrebné spresniť znenie ustanovenia týkajúceho sa maximálnej intenzity pomoci pre sociálny podnik bývania tak, aby bolo zo znenia zrejmé, že pomoc nesmie presiahnuť stanovené percento z oprávnených nákladov vo forme dotácie pri uplatnení ustanovenia § 18 ods. 3 zákona. Zdôvodnenie: V rámci poskytovania pomoci, ktorá má byť poskytnutá v súlade s osobitnými pravidlami v oblasti štátnej pomoci je potrebné dodržiavať pravidlo kumulácie pomoci. 	Z	A	Ustanovenie bolo vypustené.	
PMÚSR	§ 24
9. V rámci § 24 ods. 9 je potrebné prehodnotiť uplatnenie ustanovení osobitných predpisov, ktoré sú viazané na špecifické prípady v oblasti štátnej pomoci, a prípadne stanoviť podmienky s odkazom na vnútroštátnu legislatívu. Zdôvodnenie: Úroková sadzba stanovená podľa článku 9 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 predstavuje osobitnú sadzbu len pre vymáhanie neoprávnenej štátnej pomoci. Rozhodnutie o neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci s povinnosťou stanovenia úroku podľa článku 9 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 je vo výlučnej právomoci Komisie. 	Z	A		
RÚZSR	8. Pripomienka k čl. I.,§24 odsek 13
Bolo by vhodné upraviť sankciu za nedodržanie povinnosti a taktiež upraviť, že takýto prevod je neplatný ex tunc. 	O	N	V nadväznosti na iné pripomienky bol § 24 ods. 13 vypustený.	
RÚZSR	9. Zásadná pripomienka k čl. I., §27, odsek 2, písmeno a)
Navrhujeme doplniť za slová právnej formy „a oblasti pôsobenia“. 	Z	A		
RÚZSR	2. Zásadná pripomienka k čl. I., §7
Navrhujeme upraviť okrem riadneho konania (uvedené v návrhu) aj zrýchlené konanie, kde by rozhodovala Rada pre sociálnu ekonomiku. Odôvodnenie: Navrhujeme zaviesť zrýchlené konanie najmä s cieľom urýchlenia konania pre organizácie, ktoré už dlhodobo pôsobia v oblasti sociálnej ekonomiky. 	Z	N	Rada pre sociálnu ekonomiku bola vypustená. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
RÚZSR	11. Zásadná pripomienka k čl. XIV, novelizačný bod 12, v časti §55 odsek 6
Navrhujeme, aby priznané postavenie chránenej dielne bolo len pozastavené, nakoľko ak by došlo k vyčerpaniu finančných prostriedkov v príslušnom rozpočtovom roku, chránené dielne nemôžu zostať bez príspevkov a proces opätovného posudzovania a priznávania chránených dielní by bol administratívne aj časovo náročný a mohol by spôsobiť existenčné problémy pre chránené dielne. Tiež navrhujeme, aby pozastavenie postavenia chránenej dielne bolo účinné dňom, keď právnickej osobe alebo fyzickej osobe, ktorá má priznaný štatút integračného podniku bude reálne poukázaná prvá platba v zmysle podmienok integračného podniku. 	Z	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom návrhu zákona.	
RÚZSR	1. Pripomienka k čl. I., §6
Podľa nášho názoru, niektoré povinnosti uvedené v §6 nie sú reálne pre všetky registrované sociálne podniky (RSP), napr. §221 obchodné meno družstvo budú používať iba RSP, ktoré družstvami aj sú a pod. 	O	A	Ustanovenie bolo upravené.	
RÚZSR	6. Zásadná pripomienka k čl. I., §13 doplnenie nového odseku 4
RÚZ navrhuje v čl. I § 13 sa doplniť nový odsek 4, ktorý znie: „(4) Pozitívne sociálne vplyvy nemožno dosahovať využívaním energetického zariadenia 42a) a sústavy tepelných zariadení alebo jej časti, 42b) ktoré boli postavené alebo uvedené do prevádzky v rozpore s osobitnými predpismi.42c)“ Poznámky pod čiarou k odkazom 42a, 42b a 42c znejú: „42a) § 12 ods. 1 zákona č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 42b) § 2 písm. l) zákona č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov. 42c) Napríklad § 12 zákona č. 251/2012 Z. z., § 12, § 21 ods. 3 a § 31 písm. c) zákona č. 657/2004 Z. z. a zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov.“ Odôvodnenie: Vzhľadom na poznatky z praxe sa navrhuje jednoznačne ustanoviť, že za pozitívne sociálne vplyvy možno považovať len také využívanie energetických zariadení a sústav tepelných zariadení alebo ich častí, ktoré boli postavené a uvedené do prevádzky v súlade s osobitnými predpismi, predovšetkým v súlade so stavebným zákonom. Zdôrazní sa tým význam riadneho povoľovacieho procesu pri výstavbe a rekonštrukciách energetických a teplárenských zariadení a zabezpečí takisto ochrana spotrebiteľov energií, na ktorých negatívne vplýva odpájanie sa od energetickej a teplárenskej infraštruktúry. Príslušné zákonné povoľovacie procesy zabezpečujú aj riadne posúdenie týchto a ďalších otázok súvisiacich s verejným záujmom, čo potvrdzuje aj rozsudok Krajského súdu v Prešove spis. zn. 4Sp/45/2015 zo dňa 20.10.2016: „Pokiaľ ide o ekonomickú výhodnosť, táto sa neskúma len z pohľadu odpájaného objektu tepla, t.j. jednostranne, ale je nevyhnutné ju skúmať aj vo vzťahu k tomu, ako sa zvýšia náklady za teplo ostatným odberateľom, ktorým sa dodáva teplo z CZT, a to v dôsledku zníženia odberu tepla z CZT.“ 	Z	N	Ustanovenie § 13 bolo vypustené.	
RÚZSR	12. Zásadná pripomienka k čl. XIV – vloženie nového novelizačného bodu
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu zákona nový bod, ktorým sa upraví §60 odsek 2 písmeno f) nasledovne: „(2) Za prevádzkové náklady chránenej dielne alebo chráneného pracoviska, na ktorých úhradu sa poskytuje zamestnávateľovi príspevok, sa považujú f) mzdové náklady vrátane preddavku na poistné na povinné verejné zdravotné poistenie, poistného na sociálne poistenie a povinných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, platených zamestnávateľom za zamestnancov, ktorí sú občanmi so zdravotným postihnutím,“ Odôvodnenie: „Mzdové náklady“ sú celková výška nákladov, ktoré musí príjemca pomoci reálne znášať v súvislosti s dotknutým pracovným miestom a ktoré zahŕňajú počas vymedzeného obdobia hrubú mzdu pred zdanením a povinné odvody, ako sú odvody do systému sociálneho zabezpečenia, čo je v súlade s Nariadením č. 651/2014, aj v súlade s Nariadením č. 1407/2013. Doterajší pojem úhrada mzdy je nedostatočný a preto by mal byť nahradený pojmom, ktorý vystihuje účel príspevku. Účelom sú mzdové náklady práce vznikajúce pri zamestnávaní zamestnanca so zdravotným postihnutím. 	Z	A		
RÚZSR	3. Zásadná pripomienka k čl. I.,§7 odsek 9
Touto právnou úpravou sa mení obchodné meno/názov, čo v aplikačnej praxi spôsobí náklady na poplatky v Obchodnom registri, iných registroch (napr. register katastra nehnuteľností), na administratívu a môže to zneistiť obchodných partnerov. Navrhujeme túto požiadavku prehodnotiť. Cieľ možno dosiahnuť aj inak, napr. zverejnením zoznamu takýchto podnikov napr. na internetovej stránke Ministerstva.	Z	ČA	Návrh zákona sa upraví v tom zmysle, že povinnosť uvádzať označenie „registrovaný sociálny podnik“ alebo skratku „r.s.p.“ v bežnom styku sa odloží o jeden rok. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
RÚZSR	10. Pripomienka k čl. I., §30 odsek 1, písmeno a)
Uvedená sankcia v rozsahu 1 000 – 10 000 euro je príliš vysoká. Navrhujeme, aby prešla do kategórie pokút ukladaných na základe správnej úvahy, pričom výška by sa odvíjala od zistenia dôvodu, prečo sa výročná správa neuložila. 	O	N	Ide o pokutu za neoznámenie zmeny kľúčových podmienok na priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku. Pokutu preto považujeme za primeranú.	
RÚZSR	5. Zásadná pripomienka k čl. I., §12 odsek 3 a 4
V časti §12 odsek 3 - pri osobách znevýhodnených podľa §2 písm. e) bod 3.a 4 sa obdobie dvoch rokov neuplatňuje. Taktiež by bolo vhodné doplniť, či osoba, ktorá bola v čase nástupu znevýhodnená/zraniteľná a napr. po dvoch týždňoch ukončí pracovný pomer, lebo jej práca u zamestnávateľa nevyhovuje sa naďalej bude považovať za znevýhodnenú/zraniteľnú. V časti §12 odsek 4 -bolo by vhodné doplniť aj znevýhodnené osoby samostatne (podľa písm. b) v odseku 2) a aj dôvod rozšírenia výroby u zamestnávateľa. 	Z	ČA	Text bol upravený. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
RÚZSR	7. Pripomienka k čl. I., §19 odsek 1, bod 7.
V súvislosti s uvedeným ustanovením je potrebné novelizovať aj zákon č. 7/2005 Z.z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov.	O	N	V zmysle pripomienkovaného ustanovenia má byť súčasťou zmluvy o poskytnutí investičnej pomoci aj záväzok prijímateľa pomoci vrátiť investičnú pomoc, ak vstúpi do likvidácie, je na jeho majetok vyhlásený konkurz alebo je povolená reštrukturalizácia. Nie je zrejmá potreba novelizovať v tejto súvislosti zákon o konkurze a reštrukturalizácii.	
RÚZSR	4. Zásadná pripomienka k čl. I.,§9 odsek 10
V uvedenom ustanovení navrhujeme za slovo „zamestnanecká rada“ doplniť „alebo osobitný orgán družstva volený členskou schôdzou“... Odôvodnenie: Uvedené je v súlade s §11a ods. 2 Zákonníka práce, nakoľko družstvo má osobitnú úpravu vo vzťahu k zástupcom zamestnancov. V aplikačnej praxi ide o orgán Komisie výchovy, starostlivosti o členov a zamestnancov alebo Dôverníka výchovy, starostlivosti o členov a zamestnancov, ktorí majú právomoci zamestnaneckej rady. 	Z	A		
SKCH	K § 4
V § 4 ods. 1 navrhujeme doplniť za slová nezisková organizácia poskytujúca všeobecne prospešné služby) (ďalej len „nezisková organizácia“) slová „účelové zariadenie cirkvi a náboženskej spoločnosti“ s odkazom na § 6 ods. 1 písm. h) zákona č. 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností v znení neskorších predpisov. Odôvodnenie: V §4 tak ako je navrhnutý nie je uvedené účelové zariadenie cirkvi a náboženskej spoločnosti, ako subjekt sociálnej ekonomiky, čo by pre všetky arcidiecézne a diecézne charity v praxi znamenalo, že nebudú oprávnené založiť sociálny podnik. Pre charity práve toto kľúčové, lebo iným spôsobom nevedia riešiť pracovnú terapiu v rámci resocializácie. A pracovná terapia má zasa výrazný sociálny dopad, čo je vlastne zmyslom a cieľom tohto zákona. 	Z	A		
SOCPOIST	bez pripomienok
neuplatňuje pripomienky	O			
SVPPNRO	Všeobecná pripomienka k celému zákonu
Návrh zákona dostatočne nezohľadňuje možnosti, pôsobnosť a potrebu jednoduchosti a flexibility pre malé obecné podniky, ktorým prináša zbytočnú administratívnu záťaž, nejednoznačnosť pri postupoch a tým odradzuje obce, ktoré sú občanom najbližšie od sociálneho podnikania.	O	N	Či návrh zákona odradzuje obce od sociálneho podnikania je na posúdení obcami.	
SVPPNRO	Všeobecná pripomienka k celému zákonu
Návrh zákona pôsobí neprehľadne. Vzhľadom k tomu, že definuje základnú terminológiu v oblasti sociálneho podnikania, bolo by vhodné ho jasnejšie štrukturovať a definovať všetky základné pojmy, ktoré zavádza. Navrhujeme rozčleniť § 2 do samostatných paragrafov. Zdôvodnenie: Precizovanie textu a jeho prehľadnejšia úprava 	O	N	Štruktúra legislatívneho textu je vecou zvolenej legislatívnej techniky.	
SVPPNRO	§ 26 ods. 6 a 7
Navrhujeme definovať závislú osobu na potreby tohto zákona. 	O	N	Ustanovenie § 26 bolo vypustené.	
SVPPNRO	§ 7 bod 1) písm. c)
Navrhujeme doplniť bod 1) písm. c) ktorý by znel „výpis z registra trestov štatutárneho zástupcu, nie starší ako 3 mesiace “ Zdôvodnenie: Precizovanie textu. 	O	N	Nejde iba o výpis z registra trestov štatutárneho orgánu alebo člena štatutárneho orgánu, ale aj žiadateľa (teda právnickej osoby).	
SVPPNRO	§ 9 
Navrhujeme doplniť nový odsek č. 1) ktorý by znel „Poradný výbor sa zriaďuje pre sociálny podnik, ktorý má viac ako 5 stálych zamestnancov“ Zdôvodnenie: Pre mikropodnik s 5 stálymi zamestnancami by zriaďovanie rady mohlo predstavovať zbytočnú byrokratickú prekážku prevádzkovania. 	Z	N	Splnenie podmienky podľa § 6 ods. 2 písm. b) môže registrovaný sociálny podnik splniť aj uplatňovaním demokratickej správy. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVPPNRO	§ 26
Navrhujeme doplniť Radu pre sociálnu ekonomiku o splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre podporu najmenej rozvinutých okresov, splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity a rozšíriť počet zástupcov v bode b) a c). § 26 ods. 2 by tak znel: Rada má 17 členov. Členmi rady sú a) zástupca ministerstva práce, Ministerstva financií Slovenskej republiky, Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, Ministerstva dopravy a výstavby Slovenskej republiky, Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky a Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, Splnomocnenec vlády Slovenskej republiky pre podporu najmenej rozvinutých okresov , Splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity. b) štyria odborníci teórie a praxe v oblasti sociálnej ekonomiky, c) traja zástupcovia subjektov sociálnej ekonomiky. Zdôvodnenie: Obaja uvedení splnomocnenci sa téme aktívne venujú z povahy svojej funkcie a ich členstvo je v Rade nezastupiteľné. Rozšírením počtu členov rady za štát je nevyhnutné rozšíriť aj počet členov z oblasti teórie a rovnako tak zástupcov subjektov sociálnej ekonomiky. 	Z	N	Ustanovenie § 26 bolo vypustené. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVPPNRO	§ 27
Navrhujeme vypustiť celý paragraf 27 Zdôvodnenie: Existenciu strešných organizácií navrhujeme upraviť neskôr napr. vo forme záujmového združenia a nie predčasne a povinne. Zatiaľ ešte nie sú registrované žiadne sociálne podniky a iba prax ukáže, ako sa oblasť sociálnej ekonomiky bude rozvíjať. Definovanie podmienok vzniku strešných organizácií je v tejto fáze predčasné a unáhlené. 	Z	N	Zriaďovanie strešných organizácii je navrhnuté ako fakultatívne, bude závisieť od iniciatívy sociálnych podnikov. Nevidíme dôvod, prečo by táto možnosť nemala byť upravená už v predloženom návrhu zákona. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVPPNRO	§ 4
Odporúčame zosúladiť definovanie subjektu sociálnej ekonomiky s § 50a zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Z ustanovení zákona nie je ďalej zrejmé, či sa subjekty sociálnej ekonomiky budú alebo nebudú niekde registrovať Navrhujeme doplniť bod 3) o povinnosť registrácie, alebo o precizovanie, že sa na subjekt sociálnej ekonomiky registrácia nevzťahuje. Zdôvodnenie: zosúladenie legislatívy z dôvodu duplicitnosti a precizovanie povinnosti registrácie. 	Z	N	Súčasťou návrhu zákona je novelizácia zákona o službách zamestnanosti, ktorou sa navrhuje § 50a vypustiť. Neuvažuje sa o tom, že by boli subjekty sociálnej ekonomiky registrované. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVPPNRO	§ 5
V §5 ods. 6 sa uvádza pojem „čiastočne sociálny podnik“, čo opäť nie je jasne definované. Navrhujeme doplniť ďalší paragraf a definovať pojem čiastočne sociálny podnik. Zdôvodnenie: Precizovanie textu. 	O	N	Čiastočne sociálny podnik je definovaný práve v § 5 ods. 6.	
SVPPNRO	§ 6
V paragrafe § 6 navrhujeme vypustiť energetický sociálny podnik a sociálny podnik bývania a následne vypustiť jeho úpravu v celom zákone. Zdôvodnenie: Energetický sociálny podnik a sociálny podnik bývania sú sektorové vymedzenia a bolo by žiadúce definovať aj sociálny podnik v ďalších oblastiach ako oblasti kultúry, poľnohospodárstva, zdravotníctva, sociálnych služieb a pod. Považujeme za nežiadúce určiť oblasti činnosti sociálnych podnikov, ktoré by neskôr v praxi vylučovali sociálne podniky napríklad v prierezových odvetviach. 	Z	N	Iný registrovaný sociálny podnik musí spĺňať všetky podmienky na priznanie štatútu podľa § 6 ods. 2 okrem podmienok, ktoré sú špecifické pre vybrané typy registrovaných sociálnych podnikov (integračný podnik, energetický podnik, sociálny podnik bývania). Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVSLPRK	čl. I § 12 ods. 3
Aj v súlade s pripomienkou k návrhu zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 417/2013 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (predĺženie doby motivačného príspevku) na základe aplikačnej praxe, obnovenia a udržania pracovných návykov žiadam obdobie ustanovené právnej fikcii ustanoviť minimálne v období 4-roch rokov. Uvedená fikcia svojim regulačným rámcom síce zníži rotáciu v sociálnom podniku, z druhej strany bude stabilizačným faktorom zamestnanosti aj predpokladom udržateľnosti úspešnosti samotného sociálneho podniku utváraním si a prehlbovaním pracovných skúseností, a bude zakladať aj pre znevýhodnené a zraniteľné osoby následne podmienky lepšej uplatniteľnosti a trhu práce. S prihliadnutím a analógiu 5-ročného programovacieho obdobia, by bola vhodné obdobie fikcie ustanoviť aj na 5 rokov, obdobne ako je to v prípade projektov podľa zákona č. 292/2014 Z. z., pretože finančné nástroje/ verejné zdroje EŠIF vo forme NFP budú tiež jedným zo zdrojov napájania, ako je napríklad uvedené v § 17 ods. 5 návrhu zákona. V návrhu zákona ustanovená fikcia zakladajúca dvojročné pôsobenie v integračnom podniku je krátkou. Túto pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 	Z	N	Zámerom nie je umožniť čo najdlhšie zamestnávanie znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb v integračnom podniku, ale práve naopak, účelom je čo možno najrýchlejšia príprava týchto osôb na otvorený trh práce. Zároveň však nič nebude brániť tomu, aby boli tieto osoby zamestnané v integračnom podniku dlhšie ako dva roky, nebudú sa však už započítavať do počtu zamestnávaných znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVSLPRK	Čl. XVI
Čl. XVI dopĺňajúci § 8a zákona č. 523/2004 Z.z. odsekom 12 žiadam vypustiť. Ustanovenie § 8a ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. obsahuje inštitút sprísňujúcich podmienok znenia: „Poskytovateľ dotácie môže ustanovené podmienky podrobnejšie určiť, prípadne môže určiť ďalšie podmienky, ktorými sa zabezpečí maximálna hospodárnosť a efektívnosť použitia dotácie.“. § 7 ods. 5 písm. i) zákona č. 526/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva vnútra upravuje v obsahových náležitostiach zmluvy o poskytnutí dotácie aj dôvod a spôsob odstúpenia od zmluvy. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť fakultatívne a alternatívne dôvody, s alternáciou splnenia či nesplnenia podmienok poskytnutia dotácie nepokladám za správne, pričom z hoci dôvodovej správy vyplýva, že navrhovaná úprava je právnym nástrojom eliminácie zneužívania poskytnutej priamej podpory registrovaným sociálnym podnikom, z logického a systematického výkladu vyplýva, že sa vzťahuje na všetky dotácie v pôsobnosti § 8a ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. Súčasne nie je zrejmý systémový súlad s regulačným okruhom § 31 zákona č. 523/2004 Z. z. Podľa § 8a ods. 1 zákona č. 523/2004 Z.z. dotácie sa poskytujú len na základe osobitného zákona v rozsahu, spôsobom a za podmienok ním ustanovených alebo ustanovených podrobnejšie iným všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným na jeho vykonanie. V tomto prípade niet dôvodu ustanoviť takéto pravidlá vo všeobecnom, univerzálnom predpise pokiaľ si tieto skutočnosti môže predkladateľ návrhu zákona upraviť v čl. I. Túto pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 	Z	A		
SVSLPRK	čl. 1 § 14 ods. 2 a 3
Napriek skutočnosti, že úprava sociálneho podniku bývania nesleduje substitúciu nástrojov ustanovených v zákone č. 443/2010 Z. z., zdroj financovania podľa zákona č. 150/2013 Z. z., ako vyplýva z dikcie zákona pre neziskové organizácie zrejme vyslovene vylúčený nie je a s prihliadnutím ku skutočnosti, že medián mesačnej mzdy(priemerná mzda) bol v roku 2016 v sume 912.00 eur, odporúčam preskúmať ekonomickú únosnosť modelu, ak by sa v odseku 2, podmienka 70 % precizovala aj v systéme kvalifikačného kritéria „ z toho 10 % znevýhodneným osobám“. Podmienka hranice priemernej mzdy síce nevylučuje nájom s účastníkom právneho vzťahu so mzdou/príjmom napr. vo výške 50 % priemernej mzdy, avšak takto nastavenou podmienkou by sa posilnil cieľ sociálneho verejného prospechu. Zároveň odporúčam v prípade zániku sociálneho podniku zrušením v § 14 ustanoviť zásadu o bezodplatnom prevode bytov do majetku obce, alebo mesta, aj s cieľom vytvorenia prekážky zneužitia inštitútu „sociálneho podniku bývania“. Súčasne považujem za vhodné v systéme ustanovených nájmov vylúčiť regulačnú pôsobnosť zákona č. 98/2014 Z. z. o krátkodobom nájme bytov, pretože tento predstavuje minimálny stupeň ochrany nájomcu, a súčasne účelom zákona bolo zdynamizovať výstavbu a podnikanie v segmente bytov na komerčné účely. Z pohľadu pozitívneho sociálneho vplyvu považujem však rovnako za potrebné nastaviť aj model sociálneho podniku bývania zameraný na občanov, domácnosti s nízkym príjmom, teda s nižšou ako priemernou mzdou, t.z. zvážiť možnosť po prerokovaní s gestorom podľa zákona č. 575/2001 Z. z. ustanovenie dvoch foriem podnikov s preskúmaním parametrov udržateľnosti. Vzhľadom na vyslovene neeliminovanú možnosť použitia zdrojov podľa zákona 150/2013 Z. z. odporúčam precizáciu tejto právnej úpravy konzultovať s gestorom problematiky podľa zákona č. 575/2001 Z. z. aj s prihliadnutím na pravidlo uvedené v novelizačnom čl. XIX, meniaci a dopĺňajúci zákon č. 443/2010 Z. z. o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom bývaní v znení zákona č. 34/2013 Z. z. a zákona č. 277/2015 Z. z. vzhľadom na existenciu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 443/2010 Z. z. o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom bývaní v znení neskorších predpisov, redakčné číslo LP/2017/80, schválená PT 571, odoslaná na redakciu 7.9.2017.	O	ČA	Upozorňujeme, že „medián mesačnej mzdy” a „priemerná mzda” nie sú totožné pojmy – medián v roku 2016 dosahoval 818 eur, nie 912 eur (čo zodpovedá priemernej mzde). Ostatné návrhy budú posúdené podľa výsledkov rozporového konania s MDaV SR.	
SVSLPRK	čl. I § 5 ods. 3
Právna úprava „nezainteresovanej osoby“ je nezrozumiteľná.	O	A	Text bol upravený.	
SVSLPRK	čl. XXIX
S prihliadnutím na návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 443/2010 Z. z. o dotáciách na rozvoj bývania a o sociálnom bývaní v znení neskorších predpisov, redakčné číslo LP/2017/80, schválená PT 571, odoslaná na redakciu 7.9.2017, za stavu v ktorom novelizačný bod 1, vylučuje postavenia žiadateľa o dotáciu pre subjekt podnik v širšom priestore sociálnej ekonomiky, a z druhej strany novelizačný bod 2 definuje sociálne bývanie poskytované podnikom v širšom priestore sociálnej ekonomiky, za stavu že § 1 a § 3 zákona č. 443/2010 Z.z. v znení neskorších predpisov upravujú regulačnú pôsobnosť zákona v inštitútoch vymedzenia sociálneho bývania a dotácie na obstaranie nájomného bytu na účel sociálneho bývania podľa zákona č. 443/2010 Z.z. je dôvodné, aby systémovosť takéhoto riešenia mal posúdiť gestor právnej úpravy podľa § 8 zákona č. 575/2001 Z. z. Je rovnako potrebné poukázať, že § 22 zákona č. 443/2010 Z.z. upravuje aj parametre sociálneho bývania, pričom zo systémového výkladu právnej úpravy predkladateľa návrhu zákona vyplýva, že na tento pojem uplatňuje iné klasifikačné kritérium v polohe úhrady nájmu.	O	A	S gestorom bolo uskutočnené rozporové konanie.	
SVSLPRK	Čl. I § 21
Ustanovenia § 21 ods. 2 až 9 je potrebné viazať len na dotácie v pôsobnosti poskytovateľov ustanovené/ných v § 21 ods. 1 písm. a) a b) návrhu zákona. Dotácie v pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky sú upravené predovšetkým v zákone č. 526/2010 Z.z. Uplatnenie postupu – poskytnutia dotácie bude vyžadovať novelizáciu zákona č. 526/2010 Z.z. čo do rozsahu dotačných titulov aj do rozsahu oprávnených žiadateľov/príjemcov dotácie. Vzhľadom ku skutočnosti, že § 21 ods. 1 písm. c) navrhovaného zákona je de facto recepciou ustanovenia § 8a ods. 1 zákona č. 523/204 Z. z. sa rovnako logickým javí vypustenie pododseku/písmena c), aj s prihliadnutím na skutočnosť, že navrhovaný zákon neobsahuje samostatný novelizačný článok, ktorým by sa menil a dopĺňal zákon č. 526/2010 Z. z. Súčasne upozorňujem, pre prípad nevypustenia písm. c) v odseku 1 v § 21, alebo neviazania regulačnej pôsobnosti odsekov 2 až 9 na dotácie poskytované poskytovateľmi v § 21 ods. 1 písm. a) a b), že takáto právna úprava zakladá dôsledky nepriamej novelizácie uvedenej v čl. 19 ods. 1 LPV. Niektoré procedurálne postupy v odsekoch 2 až 9 nie sú v súlade s ustanoveniami zákona č. 526/2010 Z.z. Pripomienku predkladám aj s poukazom k ustanoveniam § 24 návrhu zákona, pričom poukazujem, že všetky dotácie v regulácií § 8a ods. 1 majú rovnaké právne postavenie a váhu. Túto pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 	Z	ČA	Text bol upravený. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVSLPRK	čl. I § 2 písm. a) a b) aj v prepojení na § 11 ods. 1
V § 2 písm. b) žiadam za slovo „komunitného“ vložiť slovo „verejného“ a v § 2 písm. c) sa slovom „napĺňaním“ vložiť slovo „všeobecného“. Uvedeným doplnením názvu inštitútov aj na základe teritoriálneho či iného prvku sa dostatočne vymedzí skutočnosť, že v oboch prípadoch záujmov ide vždy o verejný záujem a verejnú prospešnosť a dosahovanie cieľov verejného záujmu. Ide teda o jednoznačne fixné ustanovenie v súlade s konštantnou judikatúrou súdov SR a ČR o odlíšenie verejného a súkromného záujmu na báze zodpovedajúceho „sociálneho verejného záujmu“. T.z. napríklad nie akákoľvek výstavba bytov, či už je hlavným alebo vedľajším produktom podnikateľskej činnosti je verejným záujmom. Rovnako ústavný súd akceptoval vo svojej rozhodovacej činnosti, že konkrétny obsah verejného záujmu môže byť vymedzený v konkrétnom zákone. Z hľadiska podmienok zákona č. 400/2005 Z.z. k štandardnému používaniu pojmov v rovnakom význame poukazujem napríklad na vymedzenie verejného záujmu v čl. 3 ods. 2 Ústavného zákona č. 375/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov, podľa ktorého „Verejný záujem“ na účely tohto zákona je taký záujem, ktorý prináša majetkový prospech alebo iný prospech „všetkým občanom“ alebo „mnohým občanom“. Pojem verejnej prospešnosti je použitý aj v zákone č. 300/2005 Z.z. Nie je preto žiaden právny dôvod vymedzovať komunitný záujem ako záujem, ktorý nie je formálne označený ako verejný záujem a de facto navodzovať vzťah vyššieho a nižšieho (verejného) záujmu. Verejný záujem je identifikovaný parametrami prospechu a subjektu. Nakoniec aj protokol 26 o službách všeobecného hospodárskeho záujmu a čl. 14 ZFEU tiež akceptuje uvedené parametre, vrátane kategórie zvláštnych služieb vo verejnom záujme. Pripomienku odporúčam zapracovať aj do § 11 ods. 1. Túto pripomienku považujem za zásadnú s poukazom na princípy ústavnosti a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 	Z	N	Návrh zákona rozlišuje medzi verejným záujmom a komunitným záujmom. Sme toho názoru, že tieto pojmy nemožno kombinovať – pojem „komunitný verejný záujem“ je vnútorne rozporný a nesúladný so zamýšľanou konštrukciou návrhu zákona. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVSLPRK	čl. I § 2 písm. d)
V § 2 písm. d) žiadam na konci pripojiť slová „alebo služby vymedzené vo verejných politikách Slovenskej republiky a Európskej únie ako služby sociálneho verejného záujmu“. Navrhovanou zmenou sa zabezpečuje zohľadnenie kvalifikačného hľadiska sociálneho verejného záujmu, táto vychádza zo skutočnosti záväznosti uznesení vlády, ktorými sa prijímajú verejné politiky, to sa vzťahuje aj na právne akty EÚ v regulácií ZFEU búď vo forme záväznosti, alebo odporúčania, a súčasne sa odstraňuje možná nutnosť periodickej novelizácie návrhu zákona.	O	N	Nie je zrejmé, čo sa myslí pojmom „služby sociálneho verejného záujmu“.	
SVSLPRK	čl. I § 26 ods. 2 písm. a)
V § 26 ods. 2 písm. a) žiadam rozšíriť počet členov Rady a ustanoviť za členov splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre najmenej rozvinuté okresy, splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre rozvoj občianskej spoločnosti, splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity, splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre národnostné menšiny. Rovnako mám za to, vzhľadom na plánované používanie finančných nástrojov nástrojov ako aj použitie NFP v regulácií zákona č. 292/2014 Z.z. že by významnú úlohu v uvedenej Rade zohral aj zástupca Úradu podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu, zástupca Združenia miest a obcí Slovenska, zástupca Združenia samosprávnych krajov V 8, Zástupca Únie miest Slovenska. Súčasne je potrebné primerane upraviť § 26 ods. 3. Túto pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 	Z	A	Ustanovenie § 26 bolo vypustené.	
SVSLPRK	čl. I § 2 písm. e)
V čl. 2 písm. e) napriek de facto recepcii ustanovení zákona č. 5/2004 Z. z. - kategórie znevýhodnených osôb, žiadam doplniť piaty ktorý znie: „5. je príslušníkom marginalizovanej rómskej komunity, alebo žije v separovanom, segregovanom sídle v prostredí koncentrovanej chudoby.“. Pripomienku predkladám v súlade s legislatívnymi a nelegislatívnymi aktmi EÚ, ktoré identifikujú tak ako znak znevýhodnenia tak aj zraniteľnosti, vo forme základných kvalifikačných prvkov a vlastnosti príslušníkov marginalizovaných rómskych komunít. Preto je potrebné tieto osoby primárne kvalifikovať ako znevýhodnené, pretože ich zraniteľnosť je daná ich znevýhodnením, bez ohľadu, že subsumačné kritérium skupiny zraniteľných osôb sa odvíja napríklad od kvalifikačných pojmov zákona č. 448/2008 Z.z. Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem, ju v rámci vlastnej pôsobnosti. 	Z	N	Požadované doplnenie nie je v súlade s čl. 2 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 651/2014. Príslušníkov národnostných menšín alebo etnických skupín možno subsumovať pod vymedzenie znevýhodnenej osoby podľa § 2 písm. e) bodu 1f návrhu zákona. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVSLPRK	k čl. XIV bod 11
V novelizačnom bode 11 [§ 53f ods. 1 písm. a)]- Príspevok integračnému podniku - žiadam v odseku 1 slovne uvedenú číslovku „dva“ nahradiť slovne uvedenou číslovkou „štyri“, aletarntíva II. ponechať pôvodnú dobu dvoch rokov, ďalej v odseku 2 slovne uvedenú číslovku „dvanásť“ nahradiť číslovkou „dvadsaťštyri“ a súčasne v odseku 3 písm. a) slová „v prvom až treťom“ nahradiť slovami „v prvom až šiestom“, ods. 3 písm. b) slová „v štvrtom až šiestom“ nahradiť slovami „ v siedmom až dvanástom“, v ods. 3 písm. c) slová „v siedmom až deviatom“ nadradiť slovami „v trinástom až osemnástom“ a ods. 4 písm. d) slová „v desiatom až dvanástom“ nahradiť slovami „devätnástom až dvadsiatom štvrtom“. Pripomienku predkladám v súlade s pripomienkou k čl. I § 13 z rovnakých dôvodov, s poukazom na poznatky aplikačnej praxe, v rámci nutnosti osvojenia si, udržania a rozvoja pracovných návykov a kvalifikačných zručnosti, aj za stavu následku poklesu frekvencie zníženej rotácie osob v pracovnom pomere v podniku. Týmto navrhujem predlženie obdobia v ktorom je podniku sociálnej integrácie poskytovaný príspevok, pretože sa nedá očakávať urýchlená integrácia počas dvoch rokov, najmä s prihliadnutím na absorpčnú schopnosť trhu práce vo vzťahu k pracovníkom s nízkou kvalifikáciou. Túto pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 	Z	N	Zámerom nie je umožniť čo najdlhšie zamestnávanie znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb v integračnom podniku, ale práve naopak, účelom je čo možno najrýchlejšia príprava týchto osôb na otvorený trh práce. Zároveň však nič nebude brániť tomu, aby boli tieto osoby zamestnané v integračnom podniku dlhšie ako dva roky, nebudú sa však už započítavať do počtu zamestnávaných znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVSLPRK	čl. XIV bod 11
V novelizačnom bode 11 [§ 53g ods. 3 písm. a)]- Kompenzačné príspevky integračnému podniku žiadam v odseku 3 písm. a) číslicu „12“ nahradiť číslicou „24“. Pripomienku predkladám v súlade s pripomienkou k čl. I § 13 z rovnakých dôvodov, s poukazom na poznatky aplikačnej praxe nutnosti osvojenia si, udržania a rozvoja pracovných návykov a kvalifikačných zručnosti s cieľom predĺženia obdobia poskytovania kompenzácie. Túto pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 	Z	ČA	Predĺžené obdobie poskytovania kompenzačného príspevku na 24 mesiacov v prípade značne znevýhodnených zamestnancov. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 24.10.2017.	
SVSLPRK	čl. I § 3
Vo vymedzení pojmu sociálnej ekonomiky v § 3 alebo v § 2 písm. a) žiadam zadefinovať skutočnosť, že „pozitívny sociálny vplyv“ je aj integračný vplyv sociálneho začlenenia znevýhodnenej osoby/osôb do spoločnosti. Návrh predkladám opätovne aj v súvislosti s kategóriami a cieľmi verejnej prospešnosti a verejného záujmu.	O	N	Integračný vplyv vyplýva s ďalších ustanovení zákona (napr. z vymedzenia znevýhodnenej osoby a zraniteľnej osoby).	
SVSLPRK	čl. XIV bod 15 v spojitosti s čl. XXXIII
Vzhľadom k návrhu zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 343/2015 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, redakčné číslo LP/2017/620 odporúčam novelizačný bod 15, „§ 64a Vyhradené zákazky vo verejnom obstarávaní na účely plnenia povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím“ a novelizačný čl. XXXIII, konzultovať s gestorom problematiky podľa zákona č. 575/2001 Z.z., pretože implementácia čl. 20 „Vyhradených zákaziek“ smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014) bola obsiahnutá v uvedenom návrhu LP/2017/620, a teda vzniká stav v systéme regulácie postupov prípravy zákonov podľa zákona č. 400/2015 Z.z. podvojnej úpravy návrhov zákonov (napr. čl. I body 2 a 14 LP/2017/620 v štádiu vyhodnotenia MPK), čo je popretím základných právnych zásad. Túto pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 	Z	A	Problematika bola konzultovaná s Úradom pre verejné obstarávanie.	
SVSLPRK	čl. I § 4 ods. 1 a 6
Vzhľadom na doposiaľ vyslovene neupravenú oblasť podnikania občianskych združení, vo vzťahu na podmienku uvedenú v § 2 ods. 2 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodného zákonníka, ktorú čl. II návrhu zákona nemoderuje, odporúčam v samostatnom novelizačnom článku novelizovať zákon č. 83/1990 Z. z. v rozsahu úpravy podnikania analogicky, ako je tento inštitút upravený v zákone č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby. Súčasne preskúmať v čl. II návrhu zákona dôvodnosť novej príslušnej úpravy § 2 ods. 2 zákona č. 513/1991 Zb. V tejto súvislosti upozorňujem vzhľadom na reguláciu navrhovaného § 4 ods. 6, že zákon č. 83/1990 Z.z. občianske združenia nevymedzuje ako podnikateľské subjekty, tieto nie sú zakladané ako podnikateľské subjekty [§ 1 ods. 3 písm. b) z. č. 83/1990 Zb.]. § 5 ods. 1 písm. a) ustanovuje identifikačné subsumačné pravidlo analogicky s § 2 ods. 1 zákona č. 513/1991 Zb. sústavného vykonávania hospodárskej činnosti (synonymum pre podnikateľskú) pričom čl. II návrhu právnej úpravy doplnením ustanovenia § 2 ods. 1 zákona č. 513/1991 Zb. uvedenú kolíziu zrejme neodstraňuje (stále ide systémovo aj názvom o podnikanie). Obdobná problematika sa dotýka aj regulačnej oblasti § 5 zákona č. 455/1991 Zb. Živnostenského zákona vo vzťahu k § 2 ods. 2 zákona č. 513/1991 Zb., pričom túto problematiku nerieši úplne ani novelizačný článok IV ktorým sa dopĺňa zákon č. 455/1991 Zb. Z logiky veci vyplýva, že takéto subjekty by sa mali zapisovať v regulácií zák. č. 513/1991 Zb. a zákona č. 530/2003 Z. z. do obchodného registra, a je samozrejmosťou, že na výkon niektorých činností je podmienkou aj zápis do živnostenského registra. Súčasne kategória použitá v odseku 6 „čiastočného sociálneho podniku“ lebo aj tento je stále subsumovateľný ani podnikateľ, má význam pre nakladanie so ziskom/hospodárskym výsledkom. Rovnako je otázne, či nie je potrebné doplniť základné regulačné ustanovenie § 1 ako aj § 261 (ak by došlo k rozdielnemu ponímaniu pojmu podnikateľ a subjekt sociálnej ekonomiky) zákona č. 513/1991 Zb. osobitne s ohľadom na jeho odsek 3 písm. d) a odsek 4 §-u 261.	O	N	Zákon č. 83/1990 Z. z. o združovaní občanov nezakazuje občianskym združeniam vykonávať podnikateľskú činnosť.	
SVSLPRK	čl. I § 2 písm. b ) a c)
Žiadam vo vymedzení § 2 ods. 1 rozšíriť vymedzenie pojmov „komunitného záujmu“ a „verejného záujmu“, keďže podľa bodu 14 zdôvodnení Nariadenia EPaR č. 346/2013 sociálne podniky zahŕňajú širokú škálu podnikov, ktoré majú rôzne právne formy a poskytujú sociálne služby alebo tovar zraniteľným, marginalizovaným, znevýhodneným alebo vylúčeným osobám. Takéto služby zahŕňajú prístup k bývaniu, zdravotnej starostlivosti, pomoci pre staršie osoby alebo osoby so zdravotným postihnutím, starostlivosti o deti, zamestnaniu a odbornej príprave, ako aj riadeniu závislosti. Sociálne podniky zahŕňajú aj podniky, ktorých metóda produkcie tovaru alebo služieb reprezentuje ich sociálny cieľ, ale ich činnosti nemusia byť obmedzené na poskytovanie sociálnych tovarov alebo služieb. Tieto činnosti zahŕňajú sociálnu a profesijnú integráciu prostredníctvom prístupu k zamestnaniu pre osoby znevýhodnené najmä z dôvodu nedostatočnej kvalifikácie alebo sociálnych či profesijných problémov vedúcich k vylúčeniu a marginalizácií. Tieto činnosti sa môžu týkať aj ochrany životného prostredia s vplyvom na spoločnosť, ako sú opatrenia proti znečisteniu, recyklácia a získavanie energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na skutočnosť, že dôvodová správa de facto odkazuje na previazanosť s § 2 zákona č. 213/1997 Z.z, je regulačná základňa rovnako oveľa širšia. Viď aj čl. 2 nariadenia EPaR č. 1296/2013. Úprava de jure obsahu činnosti subjektov sociálnej ekonomiky by nemala rigidnou úpravou vytvárať možnosť prekážok pružnej reakcie subjektov na celospoločenské potreby.	O	N	Požadované rozšírenie je nadbytočné, nakoľko je zahrnuté v pojme „verejnoprospešné služby“.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§2 písm e)
navrhujeme doplniť "1h) je bezdomovcom" a súčasne navrhujeme, aby bolo legislatívne presnejšie vyjasnené, že body 1a až 1 g znamenajú "alebo" a teda nemajú byť plnené kumulatívne (čo ani nie je možné)	O	N	Kategória „bezdomovec“ nie je legislatívne ukotvená. Osobu bez domova možno subsumovať pod zraniteľnú osobu podľa § 2 písm. f) druhého bodu. Skutočnosť, že body 1a až 1g nemajú byť splnené kumulatívne (ale alternatívne) je vyjadrená slovom „alebo“ na konci bodu 1f.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§4 ods (1)
navrhujeme upraviť nasledovne: "(1) Subjektom sociálnej ekonomiky na účely tohto zákona sú právnické osoby alebo fyzická osoba-podnikateľ,..." Odôvodnenie: každý subjekt by mal mať možnosť dosahovať aj pozitívny dopad za stanovených pravidiel. Nevidíme dôvod limitovať túto možnosť iba na vybrané právne formy.	Z	N	Návrh, aby vymedzenie subjektu sociálnej ekonomike zahŕňalo akúkoľvek právnickú osobu bez špecifikácie jej právnej formy, je nad rámec zámeru návrhu zákona.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§6 ods (2) písm b)
Navrhujeme zvážiť túto požiadavku, z pohľadu mimovládnych neziskových organizácií je táto podmienka veľmi ťažko uplatniteľná. Toto sú často podmienky, ktoré ten podnik učinia neefektívnym pri rozhodovaní. Demokratické rozhodovanie patrí na úroveň štátu a nie nutne na úroveň právnických osôb, ktoré majú jeden veľmi konkrétny a vymedzený cieľ. 	O	N	Demokratická správa je alternatívou k poradnému výboru. Ak subjekt sociálnej ekonomiky nevie/nechce uplatňovať demokratickú správu, môže podmienku podľa § 6 ods. 2 písm. b) splniť zriadením poradného výboru. Členstvo v poradnom výbore je nastavené veľmi široko.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§4 ods (1) písm a)
Nie je nám jasné, ako sa táto podmienka dokáže plniť a overovať v čase, čo všetko sa bude rátať do "väčšinovo nefinancuje"... žiadame preformulovať a jasnejšie stanoviť pravidlá tejto podmienky, aby to bolo v praxi použiteľné a pochopiteľné pre samotné sociálne podniky	Z	ČA	Text bol upravený. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 25.10.2017.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	všeobecne k návrhu zákona
Oceňujeme ťažkú a náročnú prácu, ktorú si predkladateľ dal pri tvorbe tohto návrhu. Na jeho reálnu uplatniteľnosť navrhujeme, aby sa zamyslel nad ešte výraznejším zjednodušením celej koncepcie zákona; definovaných pojmov, ktoré sú pre cieľovú skupinu (sociálne podniky) často nepochopiteľné a nezrozumiteľné; odstránením ťažkej a tvrdej regulácie a kontroly. Silnejšia regulácia je potrebná najmä v prípade, ak sa sociálnym podnikom budú poskytovať verejné zdroje. Bolo by teda možné uvažovať nad oddelením zákona - na časť, ktorá definuje sociálne podniky aj bez podpory z verejných zdrojov a na časť (alebo nový zákon) o podpore financovania sociálnych podnikov z verejných zdrojov. Oddelením definičnej časti a financovania je možné elegantne odstrániť prílišnú reguláciu pre tie sociálne podniky, ktoré chcú mať tento status, ale nepotrebujú tak silnú kontrolu z dôvodu, že sa nebudú uchádzať o verejné zdroje, lebo budú chcieť fungovať udržateľne bez verejných zdrojov. 	Z	N	Meniť koncepciu návrhu zákona v tejto fáze legislatívneho procesu nepovažujeme za účelné. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 25.10.2017.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§16
Ustanovenia obsiahnuté v § 16 zákona vzbudzujú mnoho otázok, predovšetkým pri tých právnych formách, ktoré majú výročnú správu upravenú samostatne vo svojich osobitných zákonoch (napríklad neziskové organizácie). Navrhujeme konzultovať s nami aj s registrovým orgánom (MV SR) a celé preformulovať tak, aby nedochádzalo k duplicitám v tvorbe výročných správ, kolízii termínov na ich vypracovanie,...	Z	ČA	Text bol upravený. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 25.10.2017.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§10 ods (1) písm. a)
z pohľadu najmä občianskych združení často nesplniteľná podmienka z dôvodu zapojenie dobrovoľníkov. Tí často tvoria väčšinu, že sú tam 6-7 zamestnanci a 30 dobrovoľníkov, všetci sú však členmi združenia a majú právo hlasovať na valnom zhromaždení. Potom to nevyjde, že zamestnanci budú tvoriť väčšinu členov OZ, lebo tam bude viac dobrovoľníkov. Žiadame vypustiť.	Z	N	Podmienku podľa § 6 ods. 2 písm. b) môže registrovaný sociálny podnik splniť ak zriadením poradného výboru. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 25.10.2017.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§20 ods (4)
žiadame preformulovať v zmysle, že pridelenie kompenzačnej pomoci sa bude vyhodnocovať v krátkych etapách aj s určenými pravidlami, ale nie metódou "kto prv príde, ten prv melie". Z nedávnych zlých skúseností neodporúčame, aby časové hľadisko bolo jediným pri poskytovaní pomoci	Z	N	Zámerom je nárokové poskytovanie kompenzačnej pomoci, ak žiadateľ splní ustanovené podmienky. Zároveň je však potrebné zohľadniť sumu disponibilných finančných prostriedkov určených na kompenzačnú pomoc.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§6 ods (2)
Žiadame vyjasniť - neskôr je uvedené aj "iný sociálny podnik", ale tu to chýba v tomto vymenovaní. Pod iný sociálny podnik by mohol patriť aj podnik sociálnych služieb? prípadne podnik, ktorý poskytuje iné verejné služby ako bývanie?	Z	N	Iný registrovaný sociálny podnik musí spĺňať všetky podmienky na priznanie štatútu podľa § 6 ods. 2 okrem podmienok, ktoré sú špecifické pre vybrané typy registrovaných sociálnych podnikov (integračný podnik, energetický podnik, sociálny podnik bývania). Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 25.10.2017.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§27 ods (2) písm a)
Žiadame vypustiť "...danej právnej formy". Táto podmienka znamená, že každá právna forma by mala minimálne 1 strešnú organizáciu, čím by dochádzalo k ich výraznému nárastu. okrem toho nevidíme dôvod, prečo by mali strešné organizácie združovať iba rovnaké právne formy, aj v neziskovom sektore existujúce platformy sú založené najčastejšie na sektorovom princípe.	Z	A		
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§23 ods 7
žiadame vypustiť požiadavku uvedenia konkrétne ponúknutej služby za každú servisnú poukážku. Bude to predstavovať veľa vykazovania a byrokracie. Veď podľa oblasti, v ktorej bude registrovaný SP pôsobiť, je jasné, aké služby bude poskytovať.	Z	N	Návrh zákona nezakazuje, aby registrovaný sociálny podnik okrem činností, ktorými dosahuje pozitívny sociálny vplyv, vykonával aj iné činnosti (napr. za účelom dosiahnutia zisku). Je preto potrebné identifikovať tie služby, za ktoré bude možné ako odplatu použiť servisnú poukážku.	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti	§10 ods (1) písm d)
Žiadame vypustiť. Ak je zamestnanec členom, má právo hlasovať na členskej schôdzi či valnom zhromaždení alebo obdobnom orgáne hneď, nemusí byť zamestnaný 5 rokov.... Navyše, často sa deje to, že zamestnanci sú na živnosť, ak OZ má projekty, tak sú zamestnaní napr. 2 roky, potom majú polroka pauzu, potom príde nový projekt, zase majú mandátnu zmluvu s OZ, čiže nemusia byť 5 rokov kontinuálne zamestnaní. Personálna otázka v neziskovom sektore sa odlišuje od podniakteľských subjektov.	Z	N	Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 25.10.2017.	
SZVT	čl. I § 13 
V čl. I § 13 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: „(4) Pozitívne sociálne vplyvy nemožno dosahovať využívaním energetického zariadenia 42a) a sústavy tepelných zariadení alebo jej časti, 42b) ktoré boli postavené alebo uvedené do prevádzky v rozpore s osobitnými predpismi.42c)“ Poznámky pod čiarou k odkazom 42a, 42b a 42c znejú: „42a) § 12 ods. 1 zákona č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 42b) § 2 písm. l) zákona č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov. 42c) Napríklad § 12 zákona č. 251/2012 Z. z., § 12, § 21 ods. 3 a § 31 písm. c) zákona č. 657/2004 Z. z. a zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov.“ Odôvodnenie k bodu 1 Vzhľadom na poznatky z praxe sa navrhuje jednoznačne ustanoviť, že za pozitívne sociálne vplyvy možno považovať len také využívanie energetických zariadení a sústav tepelných zariadení alebo ich častí, ktoré boli postavené a uvedené do prevádzky v súlade s osobitnými predpismi, predovšetkým v súlade so stavebným zákonom. Zdôrazní sa tým význam riadneho povoľovacieho procesu pri výstavbe a rekonštrukciách energetických a teplárenských zariadení a zabezpečí takisto ochrana spotrebiteľov energií, na ktorých negatívne vplýva každé odpájanie sa od energetickej a teplárenskej infraštruktúry. Príslušné zákonné povoľovacie procesy zabezpečujú aj riadne posúdenie týchto a ďalších otázok súvisiacich s verejným záujmom, čo potvrdzuje aj rozsudok Krajského súdu v Prešove spis. zn. 4Sp/45/2015 zo dňa 20.10.2016: „Pokiaľ ide o ekonomickú výhodnosť, táto sa neskúma len z pohľadu odpájaného objektu tepla, t.j. jednostranne, ale je nevyhnutné ju skúmať aj vo vzťahu k tomu, ako sa zvýšia náklady za teplo ostatným odberateľom, ktorým sa dodáva teplo z CZT, a to v dôsledku zníženia odberu tepla z CZT.“ 	Z	N	Ustanovenie § 13 bolo vypustené.	
ŠÚSR	K čl. XXIII bod 3
Odporúčame upresniť o aké verejné obstarávanie, pre ktoré platí 10 % povinnosť zadávania zákaziek s použitím sociálneho hľadiska, ide, či len o nadlimitné zákazky alebo aj o zákazky podlimitné s použitím elektronického trhoviska alebo podlimitné bez použitia elektronického trhoviska resp. či ide aj o zákazky s nízkou hodnotou podľa § 117 zákona č 343/2015 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	O	A	Ustanovenie bolo upravené.	
ŠÚSR	K § čl. I § 14 ods. 1
Žiadame v § 14 ods. 1 za slová „Štatistickým úradom Slovenskej republiky“ vložiť slová „prostredníctvom výsledkov výberového zisťovania o štruktúre miezd v Slovenskej republike“. Odôvodnenie: Štatistický úrad Slovenskej republiky zverejňuje údaj o mediánovej mzde v rámci výsledkov ročného výberového zisťovania o štruktúre miezd v termíne do 30. júna. Nie je to kompatibilný (harmonizovaný) údaj s oficiálnym údajom o priemernej nominálnej mesačnej mzde za hospodárstvo SR, ktorý ŠÚ SR zostavuje a zverejňuje štvrťročne z iných podnikových zisťovaní. Vzhľadom na to, že sa obidva indikátory vo vlastnom materiáli uvádzajú ako referenčné veličiny (priem. mzda napr. v § 24 ods. 3), požadujeme pre ich presnejšiu identifikáciu a vzájomné odlíšenie, vložiť do textu slová „prostredníctvom výsledkov výberového zisťovania o štruktúre miezd v Slovenskej republike“. 	Z	A		
ŠÚSR	K čl. XIX bod 2
Žiadame v § 21 ods. 1 písm. c) za slová „Štatistickým úradom Slovenskej republiky“ vložiť slová „prostredníctvom výsledkov výberového zisťovania o štruktúre miezd v Slovenskej republike“. Odôvodnenie: Štatistický úrad Slovenskej republiky zverejňuje údaj o mediánovej mzde v rámci výsledkov ročného výberového zisťovania o štruktúre miezd v termíne do 30. júna. Nie je to kompatibilný (harmonizovaný) údaj s oficiálnym údajom o priemernej nominálnej mesačnej mzde za hospodárstvo SR, ktorý ŠÚ SR zostavuje a zverejňuje štvrťročne z iných podnikových zisťovaní. Vzhľadom na to, že sa obidva indikátory vo vlastnom materiáli uvádzajú ako referenčné veličiny (priem. mzda napr. v § 24 ods. 3), požadujeme pre ich presnejšiu identifikáciu a vzájomné odlíšenie, vložiť do textu slová „prostredníctvom výsledkov výberového zisťovania o štruktúre miezd v Slovenskej republike“. 	Z	A		
ÚGKKSR	§ 24 ods. 13
Vo vzťahu k povinnosti uvedenej v navrhovanom ustanovení § 24 ods. 13 žiadame upraviť vzťah tohto ustanovenia ku katastru nehnuteľností, resp. ku konaniu o návrhu na vklad. Rovnako žiadame doplniť dopad porušenia povinnosti (absencia súhlasu poskytovateľa podpory) na platnosť zmluvy o prevode. Odôvodnenie: V navrhovanom ustanovení § 24 ods. 13 sa uvádza, že registrovaný sociálny podnik nesmie previesť vlastnícke právo k nehnuteľnosti získanej ako formu investičnej pomoci podľa § 18 ods. 1 písm. e) bez súhlasu poskytovateľa tejto podpory. Keďže zmluva o prevode vlastníckeho práva k nehnuteľnosti podlieha vkladu do katastra nehnuteľností, príslušný okresný úrad, katastrálny odbor je povinný skúmať, či sú pri prevode dodržané všetky zákonné náležitosti, t. j. je povinný prihliadať aj na ustanovenia navrhovaného zákona o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch. Navrhovaná právna úprava však ani len v dôvodovej správe nešpecifikuje vzťah ku katastrálnemu konaniu a tiež sa neuvádza, aký dopad bude mať porušenie povinnosti na prevod vlastníckeho práva k nehnuteľnosti, teda či zmena vlastníckeho práva k nehnuteľnosti bez súhlasu poskytovateľa podpory spôsobuje absolútnu neplatnosť zmluvy, na ktorú je okresný úrad, katastrálny odbor povinný prihliadať a v dôsledku jej porušenia návrh na vklad zamietnuť. Zároveň žiadame doplniť, ako okresný úrad, katastrálny odbor získa vedomosť o tom, že ide o nehnuteľnosť, ktorá bola získaná ako forma investičnej pomoci podľa § 18 ods. 1 písm. e) návrhu zákona, teda že investičná pomoc bola poskytnutá vo forme prevodu vlastníckeho práva k nehnuteľnosti alebo zámeny nehnuteľnosti za nižšiu cenu ako je všeobecná hodnota majetku. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z	A		
ÚMS	§6 a § 11 a nasl.
V zmysle § 6, 11 a nasl. návrhu zákona z hľadiska zamerania činnosti môže byť registrovaný sociálny podnik: a) integračným podnikom, b) energetickým podnikom, c) sociálnym podnikom bývania, d) iným registrovaným sociálnym podnikom. Odôvodnenie: Návrh zákona bližšie neupravuje podmienky pre registráciu iného registrovaného sociálneho podniku. V predmetných ustanoveniach návrhu zákona sa zaoberá len podmienkami priznania štatútu registrovaného sociálneho podniku, ktorý je integračným podnikom, energetickým podnikom a sociálnym podnikom bývania. Odporúčam bližšie špecifikovať podmienky priznania štatútu registrovaného sociálneho podniku pre iný registrovaný sociálny podnik z hľadiska zmerania činnosti pre potreby tohto zákona	O	N	Iný registrovaný sociálny podnik musí spĺňať všetky podmienky na priznanie štatútu podľa § 6 ods. 2 okrem podmienok, ktoré sú špecifické pre vybrané typy registrovaných sociálnych podnikov (integračný podnik, energetický podnik, sociálny podnik bývania).	
ÚMS	§6 a § 11 a nasl.
V zmysle § 6, 11 a nasl. návrhu zákona z hľadiska zamerania činnosti môže byť registrovaný sociálny podnik: a) integračným podnikom, b) energetickým podnikom, c) sociálnym podnikom bývania, d) iným registrovaným sociálnym podnikom. Odôvodnenie: Návrh zákona bližšie neupravuje podmienky pre registráciu iného registrovaného sociálneho podniku. V predmetných ustanoveniach návrhu zákona sa zaoberá len podmienkami priznania štatútu registrovaného sociálneho podniku, ktorý je integračným podnikom, energetickým podnikom a sociálnym podnikom bývania. Odporúčam bližšie špecifikovať podmienky priznania štatútu registrovaného sociálneho podniku pre iný registrovaný sociálny podnik z hľadiska zmerania činnosti pre potreby tohto zákona.	O	N	Iný registrovaný sociálny podnik musí spĺňať všetky podmienky na priznanie štatútu podľa § 6 ods. 2 okrem podmienok, ktoré sú špecifické pre vybrané typy registrovaných sociálnych podnikov (integračný podnik, energetický podnik, sociálny podnik bývania).	
ÚPPVII	čl. I § 6 ods. 3
Navrhujeme doplnenie overovania splnenia podmienok ministerstvom o overovanie bezúhonnosti, teda doplniť v prvej vete písmeno f). V nadväznosti na túto pripomienku odporúčame vypustiť ustanovenie § 7 ods. 1 písm. c). Odôvodnenie: V zmysle § 17 ods. 5 zákona č. 305/2013 Z. z. o eGovernmente je potrebné upraviť navrhované ustanovenie. Orgán verejnej moci môže požadovať údaje alebo skutočnosti len v prípadoch vymenovaných v dotknutom paragrafe zákona o eGov. Legislatívno-technická pripomienka	O	A		
ÚPPVII	§ 18
V § 18 ods. 3 žiadame vypustiť slová „prísľub získania“ („Podmienkou na získanie investičnej pomoci vo forme podľa odseku 1 písm. c) a d) je získanie alebo prísľub získania investičnej pomoci....)“ Odôvodnenie: pri poskytovaní pomoci z EŠIF nie je možné poskytnúť prísľub získania. Tiež poznamenávame, že pri poskytovaní pomoci z EŠIF treba dodržiavať príslušné nariadenia EÚ 	Z	A	Text bol upravený.	
ÚPPVII	čl. XXIII, bod 1
Z ustanovenia § 1 ods. 12 písm. t) vypustiť slovné spojenie „uskutočnenie stavebných prác“. Odôvodnenie: Navrhovanou úpravou sa upravuje nová výnimka na zadávanie podlimitných zákaziek a zákaziek s nízkou hodnotou. Predmetná úprava do určitej miery korešponduje s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 277 zo 7. júna 2017, ktorým bola v bode B.18 uložená povinnosť pre ÚVO legislatívne ustanoviť výnimku z aplikácie zákona o verejnom obstarávaní pri podlimitných zákazkách a zákazkách s nízkou hodnotou, ak ide o dodanie tovaru alebo poskytnutie služby dodávanej subjektom sociálnej ekonomiky pre verejného obstarávateľa. Je však potrebné uviesť, že navrhovaná výnimka rozširuje okruh svojej pôsobnosti aj o zákazky na stavebné práce. Zákazky na stavebné práce majú vyšší finančný limit a na základe predmetnej výnimky bude možné zadať zákazku v hodnote do 5 225 000 eur zadať bez použitia pravidiel verejného obstarávania. Navrhovaná právna úprava umožňuje takúto stavebnú zákazku priamo zadať registrovanému sociálnemu podniku, medzi ktoré patrí aj sociálny podnik bývania (predpokladáme, že v praxi to môžu byť štandardné stavebné spoločnosti, ktoré získajú na základe splnenia podmienok stanovených navrhovanou úpravou status sociálneho podniku bývania). V dôsledku uvedeného by sa tak výstavba sociálnych bytov, a teda vynakladanie značného objemu verejných finančných prostriedkov dostala mimo režim súťažného postupu verejného obstarávania. 	O	A	Ustanovenie bolo po dohode s Úradom pre verejné obstarávanie upravené tak, že výnimka pre stavebné práce sa uplatňuje iba na zákazky s nízkou hodnotou (teda nie na podlimitné zákazky).	
ÚPPVII	K čl. XXIII, 3. bod
Žiadame vypustiť kvótu 10% z navrhovaného ustanovenia § 10 ods. 7. Odôvodnenie: Navrhovanou úpravou sa zavádzajú povinné kvóty pre realizáciu verejného obstarávania so sociálnym hľadiskom (povinnosť realizovať 10% verejných obstarávaní so sociálnym hľadiskom, ak verejný obstarávateľ a obstarávateľ v kalendárnom roku začal alebo realizoval najmenej 10 verejných obstarávaní). Navrhovaná úprava umelo núti verejného obstarávateľa aplikovať sociálne hľadisko, pričom podľa nášho názoru by uplatnenie sociálnych aspektov verejného obstarávania malo byť posudzované s ohľadom na konkrétny predmet zákazky a nie umelo vytvárať tlak na používanie sociálnych kritérií a osobitných podmienok plnenia zmluvy v záujme naplnenia stanovenej kvóty. Za vhodnejší nástroj implementácie sociálneho aspektu do verejného obstarávania považujeme napríklad prijatie uznesenia vlády, ktoré by zaväzovalo ústredné orgány a ich podriadené organizácie k napĺňaniu týchto cieľov alebo koncept, ktorý by bol založený na motivovaní verejných obstarávateľov realizovať verejné obstarávanie so sociálnym hľadiskom (napr. plnenie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím prostredníctvom realizácie zákaziek so sociálnym hľadiskom – vyhradených zákaziek v zmysle nového ustanovenia § 36a). Nedodržanie povinnej kvóty zároveň nie je spojené so sankčným alebo kontrolným mechanizmom, a tak je otázna kontrola jej dodržiavania. Táto pripomienka je zásadná. 	Z	ČA	Text bol upravený. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
ÚPVSR	celému materiálu
Bez pripomienok.	O			
ÚVO	Čl. XXIII, bod 3.
Odporúčame namiesto povinných kvôt prijať napríklad uznesenie vlády, ktoré by zaväzovalo ústredné orgány a ich podriadené organizácie k napĺňaniu týchto cieľov alebo zaviesť koncept, ktorý by bol založený na motivovaní verejných obstarávateľov realizovať verejné obstarávanie so sociálnym hľadiskom (napr. vyššie daňové príjmy zo štátneho rozpočtu pre samosprávu, alebo plnenie povinného podielu zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím realizáciou zákaziek so sociálnym hľadiskom). V prípade ponechania povinných kvôt, žiadame z uvedeného ustanovenia vypustiť túto povinnosť pre obstarávateľov. Nejaví sa ako proporčné stanovovať túto povinnosť aj pre obstarávateľa a to z dôvodu jeho špecifického sektorového zamerania a taktiež z dôvodu, že obstarávateľ by musel na rozdiel od verejného obstarávateľa pravidlo „desiatich percent“ aplikovať len pri nadlimitných postupoch zadávania zákazky, Navrhujeme, aby sa do kvóty 10% započítavali aj podlimitné výnimky podľa bodu 1 tohto článku a taktiež podlimitné výnimky podľa § 1 ods. 12 písm. d) bod 1 zákona o verejnom obstarávaní. 	O	N	Pripomienka bola riešená v rámci viacerých rozporových konaní. Ustanovenie bolo upravené.	
ÚVO	K Čl. XXIII, bod 1
Odporúčame v § 1 ods. 12 písm. t) rozdeliť ustanovenie na tri body, tak ako je to v bode 6 tohto článku. t.j.: 1) registrovaný sociálny podnik,25a) 2) fyzickú osobu so zdravotným postihnutím, ktorá prevádzkuje alebo vykonáva samostatnú zárobkovú činnosť na chránenom pracovisku,25b) alebo 3) pre chránené dielne25b) alebo pre realizáciu zákazky v rámci programov chránených pracovných miest, ak aspoň 30% zamestnancov, vykonávajúcich prácu v chránených dielňach, alebo v rámci programov chránených pracovných miest tvoria osoby so zdravotným postihnutím alebo inak znevýhodnené osoby 	O	A		
ÚVO	Čl. XIV, bod 15.
V § 64a ods. 2 žiadame zosúladiť pojmy so zákonom o verejnom obstarávaní. Zákon o verejnom obstarávaní nepozná pojem výška zákazky a podporná dokumentácia verejného obstarávania. Navrhujeme v ustanovení uviesť pojmy „zmluvná cena“ a „súťažné podklady“ a ustanovenie preformulovať tak, aby napĺňalo požadovaný cieľ. 	O	A		
ÚVO	Čl. XXIII, bod 1.
Z navrhovaného ustanovenia v § 1 ods. 12 písm. t) žiadame vypustiť slová „uskutočnenie stavebných prác“. Odôvodnenie: Navrhovaná právna úprava vychádza z uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 277 zo 7. júna 2017, ktorým bola v bode B.18 Úradu pre verejné obstarávanie uložená povinnosť legislatívne ustanoviť výnimku z aplikácie zákona o verejnom obstarávaní pri podlimitných zákazkách a zákazkách s nízkou hodnotou, ak ide o dodanie tovaru alebo poskytnutie služby dodávanej subjektom sociálnej ekonomiky pre verejného obstarávateľa. Navrhované ustanovenie však upravuje výnimku pri podlimitných zákazkách a zákazkách s nízkou hodnotou aj na uskutočnenie stavebných prác, čím ide navrhovaná právna úprava nad rámec uvedeného uznesenia vlády Slovenskej republiky. Navrhované ustanovenie umožňuje zákazku na uskutočnenie stavebných prác s predpokladanou hodnotou do 5 225 000 Eur zadať bez použitia pravidiel verejného obstarávania, čo by mohlo viesť k deformácii trhu. 	Z	A		
ÚVO	Čl. XXIII, bod 4.
Z navrhovaného ustanovenia v § 36a ods. 1 žiadame vypustiť slová „registrované integračné sociálne podniky“. Odôvodnenie: Navrhovaná právna úprava umožňuje vyhradiť právo účasti vo verejnom obstarávaní aj subjektom, ktorých cieľom je integrácia znevýhodnených a zraniteľných osôb, pričom tieto pojmy sú vymedzené v § 2 písm. e) a f) navrhovaného zákona. Vzhľadom na to, že ide o ustanovenie, ktoré sa týka nadlimitného verejného obstarávania, je potrebné, aby uvedené ustanovenie bolo v súlade so Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES. Podľa Článku 20 Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES môžu členské štáty vyhradiť právo účasti na postupoch verejného obstarávania pre chránené pracovné dielne alebo hospodárske subjekty, ktorých hlavným cieľom je sociálna a profesionálna integrácia postihnutých alebo znevýhodnených osôb alebo môžu zabezpečiť, aby sa takéto zákazky plnili v rámci programov chránených pracovných miest za predpokladu, že aspoň 30 % zamestnancov týchto dielní, hospodárskych subjektov alebo programov tvoria postihnutí alebo znevýhodnení pracovníci.“ Domnievame sa, že navrhovaná právna úprava ide nad rámec Článku 20 uvedenej smernice tým, že umožňuje vyhradiť právo účasti vo verejnom obstarávaní aj subjektom, ktorých cieľom je integrácia zraniteľných osôb. 	Z	N	Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
ÚVO	K Čl. XXIII, bod 2.
Žiadame preformulovať definíciu sociálneho hľadiska, nakoľko ide o enormne vágnu definíciu, ktorá môže byť interpretačne ťažko uchopiteľná. Predmetná definícia v podstate predstavuje sumár právne neurčitých pojmov, ktoré bude musieť úrad pre verejné obstarávanie v aplikačnej praxi (metodické usmerňovanie, výkon dohľadu....) bližšie precizovať. 	O	N	Pripravuje sa metodika na uplatňovanie sociálneho aspektu v aplikačnej praxi.	
ÚVSR	§ 9 odsek 1 
Na konci odseku žiadame vypustiť slová „a to bez zásahov zo strany registrovaného sociálneho podniku alebo jeho orgánov do procesu voľby alebo vymenovania“. Odôvodnenie: V praxi je ťažko uskutočniteľné zorganizovať voľby do poradného výboru registrovaného sociálneho podniku bez toho, aby sa na tom podieľali orgány registrovaného sociálneho podniku.	O	N	Účelom ustanovenia je vylúčiť zasahovanie registrovaného sociálneho podniku do kreovania poradného výboru, nie podieľanie sa registrovaného sociálneho podniku na jeho kreovaní.	
ÚVSR	K § 31 odsek 2:
Navrhujeme do odseku 2 doplniť písmeno d) v znení „Metodickú príručku k uplatňovaniu tohto zákona“. Odôvodnenie: Keďže ide o úpravu v oblasti, ktorá dosiaľ nebola právnymi predpismi riešená a návrh zákona je pomerne obsiahly, navrhujeme, aby sa v záujme predídenia nedorozumeniam vypracovala a zverejnila metodická príručka, ktorá pomôže pri výklade zákona. 	O	N	Kompetencia na metodické usmerňovanie pri uplatňovaní zákona je vyjadrená v § 25 ods. 1 písm. j).	
ÚVSR	K § 26 odsek 2:
Navrhujeme znížiť počet ministerstiev zastúpených v Rade na 7 a zvýšiť počet zástupcov subjektov sociálnej ekonomiky na 3. Odôvodnenie: Navrhujeme posilniť vplyv subjektov sociálnej ekonomiky v Rade, aby sa mohli efektívnejšie podieľať na činnosti Rady. 	O	A	Ustanovenie § 26 bolo vypustené.	
ÚVSR	K § 21 odsek 1
Odsek 1 navrhujeme zmeniť nasledovne: „Poskytovateľom dotácie podľa tohto zákona je ministerstvo práce.“ Odôvodnenie: Poskytovanie dotácií inými ústrednými orgánmi štátnej správy a ich podriadenými organizáciami sa riadi osobitnými predpismi. 	O	ČA	Ustanovenie bolo upravené tak, aby bolo zrejmé, že poskytovaním dotácií podľa predloženého návrhu zákona nie je dotknuté poskytovanie dotácií podľa osobitných predpisov. Možnosť poskytovať dotácie podľa predloženého návrhu zákona bola ponechané aj pre iné ministerstvá v rozsahu ich pôsobnosti.	
ÚVSR	k návrhu uznesenia vlády SR
V Návrhu uznesenia vlády navrhujeme v časti B. vláda poveruje „ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky“ nahradiť znením „ministra práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky“ Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O	A		
ÚVSR	K § 26
Vo vlastnom materiáli § 26 ods. 2 navrhujeme zvážiť, aby boli členmi Rady pre sociálnu ekonomiku aj ostatné ústredné orgány štátnej správy. Odôvodnenie: V oblasti sociálnej ekonomiky môžu byť prínosné aj názory predstaviteľov ostatných ústredných orgánov štátnej správy. 	O	N	Ustanovenie § 26 bolo vypustené.	
ÚVSR	K § 4
Vo vlastnom materiáli § 4 ods. 1 písm. a) a § 4 ods. 2 písm. a) a b) navrhujeme preformulovať. Odôvodnenie: Z uvedeného nie je zrejmé, čo sa rozumie kontrolou a financovaním na účely tohto zákona a aj uvedeného ustanovenia. Navrhujeme do ustanovenia doplniť odkazy na konkrétne zákony týkajúce sa kontroly. 	O	A		
ÚVSR	K § 19
Vo vlastnom materiáli navrhujeme § 19 preformulovať tak, aby bolo zrejmé kedy sa zmluva o investičnej pomoci uzatvára. Odôvodnenie: Pri zmluvách o poskytnutí nenávratného finančného príspevku v zmysle osobitného predpisu môže táto zmluva obsahovať iné náležitosti ako zmluva o investičnej pomoci. 	O	ČA	Text bol upravený.	
ÚVSR	K § 3 
Vo vlastnom materiáli v § 3 navrhujeme upraviť definíciu pojmu „sociálna ekonomika“. Navrhujeme pôvodné znenie upraviť nasledovne: „Sociálnou ekonomikou je na účely tohto zákona súhrn produktívnych, distributívnych alebo spotrebiteľských aktivít vykonávaných prostredníctvom hospodárskej činnosti alebo nehospodárskej činnosti, ktorých hlavným cieľom je dosahovanie pozitívneho sociálneho vplyvu.“ Odôvodnenie: V zmysle uvedenej definície sociálnou ekonomikou je súhrn produktívnych, distributívnych alebo spotrebiteľských aktivít vykonávaných prostredníctvom hospodárskej činnosti alebo nehospodárskej činnosti nezávisle od štátnych orgánov, ktorých hlavným cieľom je dosahovanie pozitívneho sociálneho vplyvu. Nakoľko však môže byť táto hospodárska alebo nehospodárska činnosť financovaná štátnymi orgánmi (napr. poskytovaním dotácií), a teda vykonávanie týchto činností závisí aj od štátnych orgánov, výkon týchto činností by nespadal pod zákonnú definíciu sociálnej ekonomiky. 	O	N	Účelom definície je tiež ustanoviť, že sociálna ekonomika nie je súčasťou štátneho sektora.	
ÚVSR	K § 4 odsek 5
Vo vlastnom materiáli v § 4 ods. 5 navrhujeme upraviť odkaz č. 48). Odôvodnenie: Pri podmienečne vratnom finančnom príspevku je uvedený odkaz na § 3 ods. 1 písm. a) zákona č. 292/2014 Z. z. o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych a investičných fondov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý obsahovo nesúvisí s textom ustanovenia. 	O	N	Súčasťou predloženého návrhu zákona je novelizácia zákona č. 292/2014 Z. z. o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych a investičných fondov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.	
ÚVSR	K § 10:
Žiadame osobitne upraviť prípad, keď je obec 100 % vlastníkom obchodnej spoločnosti. Odôvodnenie: Ustanovenia § 10 vylučujú možnosť registrácie sociálneho podniku, ktorý je obchodnou spoločnosťou, kde 100 % podiel vlastní obec. V princípe by takáto možnosť mala byť zachovaná. 	Z	N	Obec môže mať registrovaný sociálny podnik, v ktorom účasť zainteresovaných osôb bude zabezpečovať poradný výbor. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
ÚVSR	K § 9:
Žiadame vypustiť odsek 7. Odôvodnenie: Táto kompetencia je v zákonníku práce vyhradená iba zástupcom zamestnancov (§ 239 zákona č. 311/2001 Z. z.). Poradný výbor však pozostáva aj z ďalších osôb, nielen zo zástupcov zamestnancov, preto nie je vhodné mu dávať právomoci zástupcov zamestnancov.	Z	N	Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
ÚVSR	K § 9 odsek 2
Žiadame vypustiť písmeno b). Odôvodnenie: Predpokladáme, že cieľom tohto ustanovenia bolo zvýšiť podiel znevýhodnených alebo zraniteľných osôb na kontrole registrovaného sociálneho podniku. V praxi je však toto ustanovenie obmedzujúce najmä pre malé podniky a jeho účinok je otázny s ohľadom na možnosť jeho obchádzania. Malo by byť ponechané na vnútorné predpisy registrovaného sociálneho podniku a iné ustanovenia tohto zákona, ako bude poradný výbor obsadený.	O	N	V zmysle predloženého návrhu zákona podmienkou pre integračný podnik je, že zamestnáva najmenej 30 % znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb. Účelom pripomienkovaného ustanovenia je, aby aspoň jedna zo zamestnávaných znevýhodnených osôb alebo zraniteľných osôb bola členom poradného výboru.	
Verejnosť	par.19, čl.4
"Investičná pomoc vo forme dotácie pre sociálny podnik bývania nesmie presiahnuť 20 % oprávnených nákladov v prípade malého podniku alebo 10 % oprávnených nákladov v prípade stredného podniku." - akým spôsobom bude rozlíšené, či ide malý, alebo stredný soc. podnik bývania v prípade, že ním bude družstvo? Podľa počtu zamestnancov, alebo podľa počtu členov? 	O	N	Ustanovenie bolo vypustené.	
Verejnosť	par.14, čl.2
"Sociálny podnik bývania je povinný najmenej 70 % bytov, ktoré vlastní, prenajímať fyzickým osobám s mesačným príjmom podľa odseku 1 a najviac za nájomné zodpovedajúce nákladom na byt" - bude treba definovať vypočet nákladového (ekonomického) nájomného, t-j. čo všetko sa doňho môže premietnuť (obstarávacie, finančné, prevádzkové náklady, správa RSP, …)	O	A		
Verejnosť	§ 4 Subjekt sociálnej ekonomiky
(1) Subjektom sociálnej ekonomiky na účely tohto zákona je občianske združenie, ) nadácia, ) neinvestičný fond, ) nezisková organizácia poskytujúca všeobecne prospešné služby ) (ďalej len „nezisková organizácia“), záujmové združenie právnických osôb,29) obchodná spoločnosť,30) družstvo 31) alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorí 25) § 2 zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov. 26) § 2 zákona č. 34/2002 Z. z. o nadáciách a o zmene Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov. 27) § 2 zákona č. 147/1997 Z. z. o neinvestičných fondoch a o doplnení zákona č. 207/1996 Z. z. 28) § 2 ods. 1 zákona č. 213/1997 Z. z. v znení zákona č. 35/2002 Z. Z 29) § podľa § 20f zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník vznení neskorších predpisov 30) § 56 ods. 1 Obchodného zákonníka. 31) § 221 Obchodného zákonníka. 	O	N	Sociálna ekonomika pozostáva na jednej strane z „tradičných” aktérov - združení, nadácií, neziskových organizácií a družstiev – a „nových” aktérov v podobe obchodných spoločností zameraných na dosahovanie pozitívneho sociálneho vplyvu. Pri záujmovom združení právnických osôb však nie sú členské osoby ničím obmedzené a teoreticky môžu teda touto cestou dostať do sociálnej ekonomiky subjekty akejkoľvek právnej formy, čo nie je zámerom. V prípade legitímneho záujmu môže takéto združenie vždy založiť napr. obchodnú spoločnosť, ktorá bude jeho sociálnym podnikom.	
Verejnosť	§ 21 Dotácia 
(2) Dotáciu nie je možné poskytnúť a) počas trvania zmluvy o poskytnutí dotácie podľa osobitných predpisov na tú istú oprávnenú položku alebo na ten istý účel, b) ak registrovaný sociálny podnik vykonáva činnosti, na ktoré žiada o poskytnutie dotácie, aj za účelom dosiahnutia zisku. Dotáciu je možné použiť výlučne na nehospodársku činnosť. 	O	N	Zámerom je, aby sa dotácia poskytovala na hospodársku činnosť registrovaného sociálneho podniku, ktorej účelom je dosahovanie pozitívneho sociálneho vplyvu, a teda nie na hospodársku činnosť, ktorej účelom je dosahovanie zisku.	
Verejnosť	§ 4 Subjekt sociálnej ekonomiky
(2) Na účely odseku 1 písm. a) a) kontrolou nie je kontrola vykonávaná štátnym orgánom v rámci výkonu verejnej moci podľa osobitných predpisov, b) financovaním je poskytovanie podpory ani iné obdobné poskytovanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu, vyšších územných celkov. 	O	ČA	Ustanovenie bolo upravené.	
Verejnosť	§ 4 Subjekt sociálnej ekonomiky
(2) Na účely odseku 1 písm. a) a) kontrolou nie je kontrola vykonávaná štátnym orgánom v rámci výkonu verejnej moci podľa osobitných predpisov, b) financovaním nie je poskytovanie podpory ani iné obdobné poskytovanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu, vyšších územných celkov. Poskytnutím financovania nesmie dôjsť k poskytnutiu neoprávnenej štátnej pomoci 33. 33) Článok 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 	O	N	To, že poskytovanie podpory musí byť v súlade s predpismi a pravidlami poskytovania štátnej pomoci, je upravené inými ustanoveniami návrhu zákona.	
Verejnosť	§ 5 Sociálny podnik
(2) Zainteresovanou osobou na účely tohto zákona je b) nepriamo zainteresovaná osoba, ktorou je 1. člen, zamestnanec, štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu občianskeho združenia, neziskovej organizácie, neinvestičného fondu, nadácie alebo záujmového združenia právnických osôb, (6) Čiastočne sociálnym podnikom je občianske združenie, nadácia, neinvestičný fond, nezisková organizácia, záujmové združenie právnických osôb, obchodná spoločnosť, družstvo alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorí vykonávajú sústavne, samostatne, vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť hospodársku činnosť, ich hlavným cieľom je dosahovanie merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu a spĺňajú najmenej dve z týchto podmienok: 	O	N	Sociálna ekonomika pozostáva na jednej strane z „tradičných” aktérov - združení, nadácií, neziskových organizácií a družstiev – a „nových” aktérov v podobe obchodných spoločností zameraných na dosahovanie pozitívneho sociálneho vplyvu. Pri záujmovom združení právnických osôb však nie sú členské osoby ničím obmedzené a teoreticky môžu teda touto cestou dostať do sociálnej ekonomiky subjekty akejkoľvek právnej formy, čo nie je zámerom. V prípade legitímneho záujmu môže takéto združenie vždy založiť napr. obchodnú spoločnosť, ktorá bude jeho sociálnym podnikom.	
Verejnosť	§ 7 Konanie o priznanie štatútu registrovaného sociálneho podniku
(3) Základným dokumentom a) občianskeho združenia, záujmového združenia právnických osôb, družstva a akciovej spoločnosti sú stanovy, b) neziskovej organizácie a neinvestičného fondu je štatút, c) nadácie je nadačná listina, d) verejnej obchodnej spoločnosti, komanditnej spoločnosti a spoločnosti s ručením obmedzeným je spoločenská zmluva, e) jednoduchej spoločnosti na akcie je zakladateľská zmluva, zakladateľská listina alebo stanovy, f) fyzickej osoby podnikateľa je čestné vyhlásenie. 	O	N	Sociálna ekonomika pozostáva na jednej strane z „tradičných” aktérov - združení, nadácií, neziskových organizácií a družstiev – a „nových” aktérov v podobe obchodných spoločností zameraných na dosahovanie pozitívneho sociálneho vplyvu. Pri záujmovom združení právnických osôb však nie sú členské osoby ničím obmedzené a teoreticky môžu teda touto cestou dostať do sociálnej ekonomiky subjekty akejkoľvek právnej formy, čo nie je zámerom. V prípade legitímneho záujmu môže takéto združenie vždy založiť napr. obchodnú spoločnosť, ktorá bude jeho sociálnym podnikom.	
Verejnosť	par.14, čl.1
do prvej vety doplniť okrem výstavby a prestavby aj možnosť obstarania bytu. : "...zabezpečovanie bývania, správy, údržby a obnovy bytového fondu prostredníctvom výstavby, prestavby, alebo obstarania bytov na účely ich nájmu fyzickým osobám..." Bolo by užitiočné doplniť možniosť obstarania bytov inak ako výstavbou, alebo prestavbou. Hlavným predmetom podnikania RSP bývania bude cenovo dostupný prenájom bytov a spôsob ich obstarania nemusí nevyhnutne byť vždy vlastná výstavba. Možnosť dohodnúť si “postavenie” bytovky na mieru s treťou osobou, alebo možnosť odlkúpiť hotovú novostavbu, odkúpenie a prestavba pôvodne nebytovej budvy a pod. sú reálne možnosti obstarania bytov umožňujúce dostatočnú flexibility celého modelu. Hlavne zo začiatku budú nové RSP obmedzené v príprave a zebezpečení vlastnej výstavby, čo môže byť problém nielen z hľadiska času (je to dlhý proces), ale aj z hľadiska množstva bytopv, ktoré by takto mohli vzniknúť (nebude v ich kapacitách zabezpečiť paralelne prípravu viacerých projekltov), alebo z hľadiska bánk, ktoré bez predchádzajúcich referencií a histórie nemusia byť ústretové pri úverovaní developovacej fázy projektu. 	O	A		
Verejnosť	par.14
Keď nájomca prestane spĺňať požiadavku na max.výšku príjmu, ktorá oprávňuje R.S.P. prenajímať mu byt obstaraný s inv.pomocou, musí sa z bytu buď vysťahovať, a uvoľniť ho inému oprávnenému záujemcovi, alebo začne platiť vyššie nájomné (ktoré bude vyššie ako nákladové). V takom prípade, by sa tento byt musel “presunúť” z balíka 70% bytov s limitovaným nájmom do balíka 30% bytov s nadlimitným nájmom, čo v prípade, že pomer bytov bude trvalo oscilovať okolo tejto hranice, bude dosť ťažké manažovať. Rovnako bude pre R.S.P. v podstate nemožné dostať sa v reálnom čase k informácii o tom, či svojim príjmom ten-ktorý nájiomca neprekročil jeho max.príjem. Reálne sa to dá zistiť asi iba spätne cez daň.priznanie, resp. potvrdenie od zamestnávateľa za predch.rok, a RSP by nemal byť za ten už uplynutý rok nikajo postihnutý, ak v ňom nastala u nájomcu zmena. Mal by byť povinný začať konať až potom, ako túto novú skutočnosť prostredníctvom oficiálneho dokladu od nájomcu zistí. Potom by malo byť nejaké prechodné obdobie (6 mesiacov?) počas ktorých nájomca buď prejde na vyšší nájom, ale sa predsťahuje, a počas ktorého R.S.P. bude mať časový priestor vysporiadať sa so zmenou pomeru bytov s limitovaným a nelimitovaným nájmom. Toto by mohlo byť ošetrené v stanopvách družstva (ak bude R.S.P. družstvom), alebo by sa tiež mohlo (na strane zákona, resp. predpisov) počítať s určitým odstupňovaním … napr. že limit viazaný na výšku príjmu nájoimcu by bol iba pri bytoch obstaraných s použitím nenávratnej inv.pomoci. Pri použití návratnej inv.pomoci (t.j. inv.pomoc by nebola nenávratný príspevok, ale nízkoúročná pôžička z verejných zdrojov) by sa max. výška nájmu mohla stanoviť napr. ako max percento z priemernej výšku nájmov v danom meste, resp.regióne.	O	ČA	Text bol upravený.	
Verejnosť	§ 22 Pomoc na podporu dopytu
Návrh: Zavedenie bezúročnej ceniny s ročným cirkulačným poplatkom, ktorý zaisťuje rýchlejší dopyt. Čerpať napr. s eurozóny v Nemecku.	O	N	Pripomienka je príliš všeobecná.	
Verejnosť	Čl. XXIV
Tento zákon nadobúda účinnosť 1. apríla 2020 okrem čl. I § 7 ods. 10, ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2020 a okrem čl. XIV prvého bodu, tretieho bodu, piateho bodu, siedmeho bodu, desiateho bodu a bodu 17 § 72ae, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2021. Zdôvodnenie: Posunutá účinnosť od 1. januára 2020 sa navrhuje pre zapisovanie registrovaných sociálnych podnikov do obchodného registra (čl. I § 7 ods. 10) z dôvodu technického prispôsobenia obchodného registra na takéto zápisy, a účinnosť od 1. januára 2021 sa navrhuje pre novelizačné body v rámci novelizácie zákona o službách zamestnanosti, ktoré súvisia s prechodným obdobím, počas ktorého budú ešte pôsobiť súčasné sociálne podniky pracovnej integrácie (po novom „zamestnávatelia prechodného zamestnania“), a uplynutím tohto obdobia zaniknú. 	O	N	Predkladateľ nesúhlasí s posunutím účinnosti zákona na 1.4.2020.	
Verejnosť	par.14, čl.1
V prvej vete: "...účely ich nájmu fyzickým osobám s mesačným príjmom do výšky mediánu mesačnej mzdy..." by bolo potrebné vzťahovať obmedzenie pre príjem nielen na fyzickú osobu, ktorá bude nájomcom, ale aj na domácnosť - napr. ak v domácnosti žije ďalšia osoba (manžel,-ka), ktorá má príjem vyšší ako uvádzaný medián. Max.príjem pre takéto účely obvykle býva definovaný na domácnosť, resp. voči mediánovému príjmu domácnosti. 	O	ČA	Podnik bude musieť v nájomnej zmluve dohodnúť, že mu nájomca preukáže na začiatku príjem a potom každú zmenu oznámi, alebo nejaký iný obdobný spôsob. Vždy pôjde o dohodu medzi podnikom a nájomcom. To isté sa vzťahuje aj na počet osôb.	
Verejnosť	par.10, čl.1c
V znení tohto bodu asi omylom nie je uvedené spolu s občianskym združením družstvo, slovo "družstvo" by malo byť doplnené do textu: " pri hlasovaní na členskej schôdzi alebo obdobnom orgáne družstva, alebo občianskeho združenia má každý člen jeden hlas" 	O	N	Členská schôdza je orgánom družstva. Orgány občianskeho združenia nie sú zákonom regulované, preto ustanovenie zmieňuje „obdobný orgán“ občianskeho združenia.	
Verejnosť	
Zvážiť pri pri poskytnutých benefitoch pre R.S.P. bývania aj skrátenie dĺžky odpisového obdobia budovy/bytov. Ak je doba počas ktorej musí RSP bývania prevádzkovať byty podporené inv.pomocou stanovená na 30 rokov, možno by na takéto obdobie mohla byť pre tieto byty/budovy stanovené aj odpisové odbdobie (v súčasnosti všeobecne 40 rokov). Po 30 rokoch nájomného bývania je bežný dom/byt vybývaný a vyžaduje renováciu. 	O	N	Ide o pripomienku k zákonu o dani z príjmov. Pripomienka je nad rámec návrhu zákona.	
ZMOS	Všeobecne k návrhu
Návrh zákona neobsahuje jasne štrukturované ustanovenia, čím môže trpieť najmä aplikačná prax a čím sa zároveň znižuje jeho realizovateľnosť. Z pohľadu ZMOS a v záujme zvýšenia vykonateľnosti jednotlivých ustanovení, je potrebné ho zjednodušiť. V návrhu zákona, okrem vymedzenia nových pojmov (komunitný záujem, znevýhodnená osoba), sa prelínajú prvky podnikania, hospodárskej súťaže so sociálnymi faktormi, ktoré majú byť naplnené okrem obchodných spoločností a fyzických osôb aj cez občianske združenia, nadácie a ostatné mimovládne zoskupenia, bez priameho previazania a vplyvu miestnej územnej samosprávy na ich pôsobenie a výkon. Vzhľadom na uvedené skutočnosti navrhujeme, aby zákon bol prepracovaný za účasti sociálnych partnerov (vrátane ZMOS) a po vecnej diskusii opätovne predložený do legislatívneho procesu. 	Z	N	Prepracovať návrh zákona a opätovne ho predložiť so legislatívneho procesu nepovažujeme za účelné. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017. 	
ZMOS	k § 26
Zákon sa bude aplikovať v podmienkach miest a obcí, ktoré komunitárne plánujú a zabezpečujú úlohy, preto považujeme za nevyhnutné, aby boli členmi rady aj reprezentatívni zástupcovia miest a obcí.	O	N	Ustanovenie § 26 bolo vypustené.	
ZMOS	k čl. VI
ZMOS požaduje vypustiť článok VI.	Z	N	Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.	
ZMOS	čl. XVII
ZMOS žiada vypustiť článok XVII. Odôvodnenie: ZMOS nevidí žiadny dôvod na to, aby sa zavádzali iné podmienky pre zdaňovanie majetku (daň z nehnuteľnosti alebo daň z ubytovania). Súčasný právny stav a možnosti samosprávy na prípadné oslobodenie považujeme za dostatočný. Rozhodovanie o tom koho a v akej miere mestá a obce daňovo zvýhodnia by malo byť na rozhodnutí konkrétnej obce alebo mesta v súlade s vlastnou finančnou politikou. Sociálne podniky by sa mali vytvárať v menej rozvinutých regiónoch, avšak týmto návrhom zákona sa povinne znižujú príjmy týchto obcí. Daň z ubytovania v súlade so zákonom č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v § 38 jasne definuje, že daň hradí fyzická osoba, ktorá sa v zariadení odplatne prechodne ubytuje. 	Z	N	Text bol prepracovaný. Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 23.10.2017.