Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie 
(vrátane testu MSP)	
Materiál bude mať vplyv s ohľadom na veľkostnú kategóriu podnikov:	
☐	
iba na MSP (0 - 249 zamestnancov) 	

☐	
iba na veľké podniky (250 a viac zamestnancov)	

☒	
na všetky kategórie podnikov	

3.1 Dotknuté podnikateľské subjekty
 - z toho MSP	
Uveďte, aké podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené.
Aký je ich počet?	
4 doplnkové dôchodkové spoločnosti – DDS

Pozn.: Jednotlivé DDS by spĺňali kritériá pre malé a stredné podniky (MSP) ako samostatné podnikateľské subjekty. V súlade s odporúčaním Európskej komisie 2003/361/EC sa však pre potreby analýzy vybraných vplyvov posudzujú kritériá MSP vrátane počtu zamestnancov a obratu akcionárov DDS. Z tohto dôvodu bude mať legislatívna úprava vplyv len na veľké podniky.

Okrem DDS bude mať novela dopad aj na zamestnávateľov zamestnávajúcich zamestnancov vykonávajúcich tzv. rizikové práce, t.j. cca 3 000 zamestnávateľov a potenciálne aj na ostatných zamestnávateľov s uzavretými zamestnávateľskými zmluvami, t.j. cca 19 000 zamestnávateľov. 	
3.2 Vyhodnotenie konzultácií
       - z toho MSP	
Uveďte, akou formou (verejné alebo cielené konzultácie a prečo) a s kým bol návrh konzultovaný.
Ako dlho trvali konzultácie?
Uveďte hlavné body konzultácií a výsledky konzultácií. 	
Informácia o začatí konzultácií  s podnikateľským prostredím bola zverejnená dňa 24. 8.  2017   do  8. 9.  2017. O konzultácie v súvislosti so zverejnenou informáciou neprejavil záujem žiadny subjekt.

Pri príprave predloženého návrhu zákona boli s cieľom konzultácie oslovené priamo doplnkové dôchodkové spoločnosti.

Zástupcovia podnikateľského prostredia – z Asociácie doplnkových dôchodkových spoločností (ADDS) sa stretli na pôde ministerstva dňa 14.7.2017 za účelom konzultácií k obsahu pripravovanej novely zákona č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (novela zákona).

Ministerstvo na stretnutí zástupcov ADDS informovalo o obsahu novely zákona:
•	transpozícia smernice EP a Rady 2014/50/EÚ o minimálnych požiadavkách na posilnenie mobility pracovníkov medzi členskými štátmi zlepšením nadobúdania a zachovávania doplnkových dôchodkových práv (ďalej len „smernica 2014/50/EÚ“), 
•	transpozícia smernice EP a Rady (EÚ) 2016/2341 o činnostiach inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia a o dohľade nad nimi (ďalej len „smernica IORP II“) a  
•	zavedenie novej dávky z doplnkového dôchodkového sporenia, ktorá umožní účastníkom tohto systému odísť skôr z pracovného trhu a financovať svoje životné náklady súkromnými prostriedkami z osobného účtu, tzv. preddôchodok. 
•	zrušenie povinnosti uzatvoriť účastnícku zmluvu zamestnancom, ktorý vykonáva rizikovú prácu (zamestnávateľ bude prispievať automaticky) spolu so zrušením daňovo-odvodového zaťaženia pri príspevkoch zamestnávateľa platených za rizikára (daň z príjmov a poistné na zdravotné poistenie)
•	ďalšie zmeny právnej úpravy doplnkového dôchodkového sporenia na základe podnetov z aplikačnej praxe.
Predmetom rokovania boli aj podnety ADDS na zmenu zákona.

Ministerstvo a zástupcovia ADDS sa dohodli na spolupráci pri príprave novely zákona ako aj pri kvantifikácií vplyvov na podnikateľské prostredie. 	
3.3 Náklady regulácie
      - z toho MSP	
3.3.1 Priame finančné náklady
Dochádza k zvýšeniu/zníženiu priamych finančných nákladov (poplatky, odvody, dane clá...)? Ak áno, popíšte a vyčíslite ich. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu. 	
A) Novelou zákona dochádza k zníženiu priamych finančných nákladov zamestnávateľov zamestnávajúcich osoby vykonávajúce rizikovú prácu a to najmä z dôvodu, že povinné príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie, platené za tzv. rizikárov, nebudú vstupovať do vymeriavacieho základu na platenie poistného na zdravotné poistenie.

Na základe dát o vývoji počtu príspevkov za rizikárov a vývoji výšky priemerného príspevku zamestnávateľa za rizikárov sme odhadli výšku priemerného príspevku zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie za rizikárov a počet príspevkov zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie za rizikárov v rokoch 2019 a 2020 (viď tabuľka č. 2 v Analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy). Z uvedeného sme následne vypočítali celkovú očakávanú sumu príspevkov zaplatených za rizikárov v daných rokoch 2019 a 2020 (cca 16,2 mil. eur v roku 2019 a cca 16,7 mil. eur v roku 2020).

Pri kvantifikácií boli použité nasledovné predpoklady:
-	zamestnávateľ bude oslobodený od platenia zdravotných odvodov vo výške 10 % z vyššie uvedenej celkovej sumy – t.j. 1,6 mil. eur v roku 2019 a 1,7 mil. eur v roku 2020,
-	nepočítalo sa s možnou zníženou/nulovou sadzbou na zdravotné poistenie v prípade, ak by napr. zamestnanec – rizikár bol zároveň poberateľom invalidného dôchodku, ani s prípadnou aplikáciou tzv. odvodovej odpočítateľne položky na zdravotné poistenie a pod., keďže uvedenými informáciami predkladateľ zákona nemá zákonnú kompetenciu disponovať,
-	vychádzajúc z údajov za rok 2015, približne 63 % zamestnávateľov platiacich príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie je platiteľom dane z príjmu právnických osôb a zároveň dosahuje kladný hospodársky výsledok; vzhľadom na nižšie zaplatené poistné na zdravotné poistenie sa predmetné premietne vo vyššom platení dane z príjmu právnických osôb cca vo výške 0,21 mil. eur v roku 2019 a 0,22 mil. eur v roku 2020.

Celkový pozitívny dopad na podnikateľské prostredie z uvedeného dôvodu bude v roku 2019 cca 1 409 356 eur a v roku 2020 1 449 666 eur.

B) U niektorých zamestnávateľov s uzavretými účastníckymi zmluvami môže dôjsť k zvýšeniu priamych finančných nákladov. Kým pri aktuálne platnom legislatívnom nastavení si zamestnávateľ mohol dohodnúť v kolektívnej zmluve obdobie od vzniku zamestnania, počas ktorého nemusel platiť príspevky (ďalej len „čakacie obdobie“) bez obmedzení, po schválení novely zákona dĺžka čakacieho obdobia nebude môcť presiahnuť 1 rok. Toto obmedzenie dĺžky čakacieho obdobia môže spôsobiť dodatočné náklady zamestnávateľom spojené s povinnosťou platiť príspevky na DDS za svojich zamestnancov. Vzhľadom k tomu, že ministerstvo nedisponuje údajmi o zamestnávateľských zmluvách nevieme povedať koľkých zamestnávateľov a v akej miere sa táto úprava dotkne. Podľa informácií poskytnutých na rozporových konaniach zo strany KOZ a ADDS by predmetná úprava čakacieho obdobia nemala zamestnávateľov signifikantne ovplyvniť, vzhľadom na to, ako sú už dnes podmienky v zamestnávateľských zmluvách definované. Zamestnávatelia majú taktiež možnosť bližšie špecifikovať podmienky zamestnávateľských zmlúv, na základe ktorých budú platiť príspevky za svojich zamestnancov, prípadne môžu zamestnávatelia svoje zmluvy úplne zrušiť. Pozn.: Čakacie obdobie bolo v novele upravené z dôvodu požiadaviek smernice o portabilite (Smernica EP a Rady 2014/50/EÚ) a po rozporových konaniach skrátené na 1 rok na základe zásadnej pripomienky KOZ.

C) Po schválení novely zákona bude zamestnancovi patriť pri skončení pracovného pomeru odchodné najmenej v sume jeho priemerného mesačného zárobku aj v prípade ak spĺňa podmienky na vyplácanie doplnkového predčasného starobného dôchodku a podal žiadosť o jeho vyplácanie, Táto úprava môže spôsobiť, že zamestnávateľ bude musieť zamestnancovi vyplatiť odchodné skôr avšak nezakladá celkové zvýšenie priamych finančných nákladov. V najbližších rokoch by sa uvedené mohlo týkať iba zamestnávateľov cca 3 500 zamestnancov, ktorí budú mať nárok na preddôchodok skôr ako na predčasný starobný dôchodok.

D) Pozitívny ako aj negatívny vplyv na podnikateľské prostredie môže byť spôsobený automatickým vznikom statusu účastníka u zamestnancov – rizikárov a s tým spojená povinnosť zamestnávateľov platiť príspevky na DDS.
Na základe dát z Úradu verejného zdravotníctva sa celkový počet rizikárov v roku 2015 pohyboval okolo 101 tisíc. Z údajov od doplnkových dôchodkových spoločností však vieme, že v danom roku platili zamestnávatelia príspevky na DDS iba za cca 65 tisíc rizikárov – t.j. cca za 64 % zo všetkých zamestnancov vykonávajúcich rizikovú prácu. Na základe kontrolných akcií Škrtič, realizovaných Národným inšpektorátom práce, zameraných na kontrolu dodržiavania povinností, kt. zamestnávateľom vyplývajú na základe zákona č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a praxe v danej oblasti sme identifikovali 3 hlavné dôvody, prečo zamestnávatelia za cca 36 % zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce do III. piliera podľa štatistík uvedených vyššie neprispievajú.

1) Účastník nemá uzatvorenú účastnícku zmluvu – zamestnávateľ mu za súčasných právnych podmienok nemôže na doplnkové dôchodkové sporenie prispievať.
V prípade, že by hlavnou príčinou neprispievania zamestnávateľov na DDS za svojich zamestnancov – rizikárov bol uvedený dôvod, boli by dopady na podnikateľské prostredie nasledovné:
Nová povinnosť platenia príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie vo výške cca 9,1 mil. eur v roku 2019 a 9,4 mil. eur v roku 2020 (odhad vychádza z výšky priemerných príspevkov za rizikárov a priemerného počtu príspevkov za rizikárov – bližšie popísané v časti Vplyv na verejné financie). Z týchto príspevkov zamestnávateľa za rizikára však zamestnávateľ nemusí platiť daň z príjmu právnických osôb čo by pri predpoklade, že približne 63 % zamestnávateľov platiacich príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie je platiteľom dane z príjmu právnických osôb a zároveň dosahuje kladný hospodársky výsledok znamenalo zníženie týchto dodatočných nákladov o cca 1,21 mil. eur na 7,9 mil. eur v roku 2019 a o cca 1,24 mil. eur na 8,2 mil. eur v roku 2020. 

2) Zamestnávateľ neprispieva, aj keď účastník uzatvorenú účastnícku zmluvu má.
V prípade, že by hlavnou príčinou neprispievania zamestnávateľov na DDS za svojich zamestnancov – rizikárov bol uvedený dôvod, navrhovaná právna úprava takýmto zamestnávateľom žiadnu novú povinnosť zakladajúcu ďalšie náklady neprináša (povinnosť platiť príspevky na DDS minimálne vo výške určenej zákonom majú už dnes – po schválení navrhovanej právnej úpravy by mali náklady zamestnávateľovi na túto povinnosť naopak poklesnúť – z dôvodu navrhovaného zrušenia povinnosti platiť zdravotné poistenie z príspevkov na DDS platených zamestnávateľom). 

3) Zamestnávateľ prispieva zamestnancom – rizikárom, ale neidentifikuje ich správne ako rizikára v rozpise príspevkov.
V prípade, že by hlavnou príčinou neprispievania zamestnávateľov na DDS za svojich zamestnancov – rizikárov bol uvedený dôvod, boli by dopady na podnikateľské prostredie nasledovné:
V spojitosti so zavedením daňovej a odvodovej úľavy na príspevky zamestnávateľa za rizikárov by sme mohli očakávať, že vzhľadom k uvedenému benefitu začnú zamestnávatelia správne označovať príspevky platené za rizikárov v rozpise, ktorí už dnes  zasielajú DDS. V tomto prípade by navrhovaná zmena oslobodenia platenia zdravotného poistenia z príspevkov na DDS platených zamestnávateľom za zamestnanca – rizikára mala dodatočný pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie. Náklady na zdravotné poistenie by sa zamestnávateľom mali oproti sume uvedenej v časti A) znížiť o dodatočných 793 tis. eur v roku 2019 a 815 tis. eur v roku 2020 (uvedené je po zohľadnení faktu, že približne 63 % zamestnávateľov platiacich príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie je platiteľom dane z príjmu právnických osôb a zároveň dosahuje kladný hospodársky výsledok).

Na základe uvedeného môžeme konštatovať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie z titulu uvedeného v časti A). Tieto dopady sú aj ďalej premietnuté v tabuľke v časti 3.3.4. (nižšie) . Vzhľadom na  nedostupnosť potrebných dát nevieme v súčasnosti jednoznačne povedať, aká časť zamestnávateľov, ktorá zamestnáva zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce im neprispieva z jednotlivých dôvodov uvedených v časti C) (vyššie). Z obdobného dôvodu nemožno jednoznačne kvantifikovať dopady uvedené v časti B). Vzhľadom na uvedené nemožno v rámci predkladanej analýzy jednoznačne určiť, či bude celkový vplyv na podnikateľské prostredie negatívny, pozitívny alebo neutrálny.
	
3.3.2 Nepriame finančné náklady
Vyžaduje si predkladaný návrh dodatočné náklady na nákup tovarov alebo služieb? Zvyšuje predkladaný návrh náklady súvisiace so zamestnávaním? Ak áno, popíšte a vyčíslite ich. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu.	

Novelou zákona vznikajú nové nepriame finančné náklady na strane doplnkových dôchodkových spoločností.

Náklady na zmenu informačného systému z dôvodu:

•	rozšírenia informačných povinností: cca 302 tis. eur
•	úpravy klientského portálu: cca 37 tis. eur
•	implementácia preddôchodku do informačného systému: cca 130 tis. eur
•	implementácia týkajúca sa zmeny v prevode cezhraničných fondov: cca 80 tis. eur
Náklady súvisiace so zamestnávaním : 

•	Personálne náklady súvisiace s vytvorením nových pracovných pozícií, resp. rozšírením pracovnej náplne zamestnancov cca 150 tis. eur ročne
•	Náklady súvisiace s preškolením zamestnancov: cca 40 tis. eur
Uvedené sumy sú odhadmi doplnkových dôchodkových spoločností na základe reálnych nákladov podobných zmien realizovaných v minulosti. V prípade, že zmeny vyplývajúce z novely zákona nebolo možné prirovnať k minulým zmenám, sú uvedené čísla expertnými odhadmi doplnkových dôchodkových spoločností. Sumy sú uvádzané za celé odvetvie – t.j. ide o súhrnný údaj za všetky štyri doplnkové dôchodkové spoločnosti.

3.3.3 Administratívne náklady
Dochádza k zavedeniu nových informačných povinností alebo odstráneniu, príp. úprave existujúcich informačných povinností? (napr. zmena požadovaných dát, zmena frekvencie reportovania, zmena formy predkladania a pod.) Ak áno, popíšte a vyčíslite administratívne náklady. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu.	

Novelou zákona vznikajú nové administratívne náklady na strane doplnkových dôchodkových spoločností.

Náklady súvisiace s informačnou povinnosťou voči účastníkom doplnkového dôchodkového sporenia:
•	cca 15 000 eur ročne
Uvedené sumy sú odhadmi doplnkových dôchodkových spoločností na základe reálnych nákladov podobných zmien realizovaných v minulosti. V prípade, že zmeny vyplývajúce z novely zákona nebolo možné prirovnať k minulým zmenám sú uvedené čísla expertnými odhadmi doplnkových dôchodkových spoločností. Sumy sú uvádzané za celé odvetvie – t.j. ide o súhrnný údaj za všetky štyri doplnkové dôchodkové spoločnosti.

3.3.4 Súhrnná tabuľka nákladov regulácie

Náklady na 1 podnikateľa	
Náklady na celé podnikateľské prostredie	

Priame finančné náklady – ročne (na strane zamestnávateľov zamestnávajúcich osoby vykonávajúce rizikové práce)	
- 0,5 tis eur*	
- 1 409 tis. eur*	

Nepriame finančné náklady – jednorazové (na strane DDS)	
147 tis. eur	
589 tis. eur	

Nepriame finančné náklady – ročne (na strane DDS)	
38 tis. eur	
150 tis. eur	

Administratívne náklady – ročne (na strane DDS)	
4 tis. eur	
15 tis. eur	

Celkové náklady regulácie – jednorazové (na strane DDS)	
147 tis. eur	
589 tis. eur	

Celkové náklady regulácie – ročne
(na strane DDS)	
41 tis. eur	
165 tis. eur	

Celkové náklady regulácie – ročne
(na strane zamestnávateľov zamestnávajúcich osoby vykonávajúce rizikové práce)	
- 0,5 tis. eur*	
- 1 409 tis. eur*	

Ide o pozitívne dopady uvedené v časti 3.3.1. bod A).	
3.4 Konkurencieschopnosť a správanie sa podnikov na trhu
       - z toho MSP	
Dochádza k vytvoreniu bariér pre vstup na trh pre nových dodávateľov alebo poskytovateľov služieb? Bude mať navrhovaná zmena za následok prísnejšiu reguláciu správania sa niektorých podnikov? Bude sa s niektorými podnikmi alebo produktmi zaobchádzať v porovnateľnej situácii rôzne (špeciálne režimy pre mikro, malé a stredné podniky tzv. MSP)? Ak áno, popíšte.
Aký vplyv bude mať navrhovaná zmena na obchodné bariéry? Bude mať vplyv na vyvolanie cezhraničných investícií (príliv /odliv zahraničných investícií resp. uplatnenie slovenských podnikov na zahraničných trhoch)? Ak áno, popíšte.
Ako ovplyvní cenu alebo dostupnosť základných zdrojov (suroviny, mechanizmy, pracovná sila, energie atď.)?
Ovplyvňuje prístup k financiám? Ak áno, ako?	
Novela zákona nebude mať vplyv na konkurencieschopnosť a správanie sa podnikov na trhu.	
3.5 Inovácie 
       - z toho MSP	
Uveďte, ako podporuje navrhovaná zmena inovácie.
Zjednodušuje uvedenie alebo rozšírenie nových výrobných metód, technológií a výrobkov na trh?
Uveďte, ako vplýva navrhovaná zmena na jednotlivé práva duševného vlastníctva (napr. patenty, ochranné známky, autorské práva, vlastníctvo know-how).
Podporuje vyššiu efektivitu výroby/využívania zdrojov? Ak áno, ako?
Vytvorí zmena nové pracovné miesta pre zamestnancov výskumu a vývoja v SR?	
Novela zákona nebude mať vplyv na inovácie.