Author: Default
Last saved by: Turčanová Zuzana

Informatívny materiál

Návrh riešenia zabezpečenia Pracovnej zdravotnej služby zo strany zamestnávateľa vo väzbe na počet zamestnancov a stupeň zdravotného rizika

Materiál sa predkladá na základe Plánu práce vlády Slovenskej republiky na II. polrok 2016. V Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky na roky 2016 – 2020 v časti Zdravotná politika sú uvedené tieto hlavné piliere: Pacient (v ponímaní verejného zdravotníctva – občan) na prvom mieste, Efektívnosť a účelnosť, Transparentnosť, Dôstojnosť povolania, a Rozvoj, obnova a modernizácia. Všetky tieto piliere akcentujú návrh pre zmenu v riešení otázky ochrany zdravia zamestnancov, ktoré je v súčasnosti zabezpečované najmä pracovnými zdravotnými službami. Materiál obsahuje návrh riešenia, zdôvodnenia, rešpektovanie smernice EÚ, ako aj odporúčania pre legislatívny postup pri navrhovaných zmenách v kontexte čo najvyššej miery zachovania ochrany zdravia zamestnancov.
Dôvodov pre zmenu je niekoľko. Je to potreba analýzy výkonu pracovných zdravotných služieb za obdobie posledných rokov, snaha zamestnávateľov o obmedzenie výkonu pracovných zdravotných služieb, potreba vymedzenia povinnosti pracovných zdravotných služieb pre jednotlivé kategórie prác a jasnejšie zadefinovanie jednotlivých kategórií na základe prvotného hodnotenia rizík na pracovisku, potreba zefektívnenia  a účelnosti ochrany zdravia pri práci.
Pri tomto návrhu je potrebné zdôrazniť význam prevencie, podpory a ochrany zdravia, ako zamestnanca, tak občana. Zámerom tohto návrhu je poukázať na význam komplexného pohľadu pre zabezpečenie ochrany zdravia zamestnancov, ako aj zdôraznenie zodpovednosti za zdravie zamestnancov zo strany zamestnávateľa, ale aj zodpovednosti za vlastné zdravie.
Ministerstvo zdravotníctva reaguje na požiadavku spoločnosti, resp. zamestnávateľov a podnikateľov, avšak zdôrazňuje význam zachovania čo najvyššej možnej ochrany zdravia zamestnancov, a to najmä prevenciou, podporou a ochranou zdravia, ako aj zdravotnou starostlivosťou formou lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci. Pri diskusiách o možných zmenách v oblasti pracovnej zdravotnej služby sa objavujú aj návrhy na to, 
aby povinnosť pre jej zabezpečenie bola naviazaná na počet zamestnancov u zamestnávateľa bez ohľadu na zdravotné riziká. Takýto systém nie je možné zaviesť plošne nakoľko zdravotné riziko sa nezvyšuje alebo naopak neznižuje s počtom zamestnancov.

1	Cieľ 

Zvýšenie úrovne ochrany zdravia pri práci prostredníctvom efektívneho výkonu pracovnej zdravotnej služby.

2	Kompetencia riešenia

Pracovná zdravotná služba je ustanovená ako preventívna a ochranná služba spolu 
s bezpečnostnotechnickou službou zákonom č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Všetky podrobnosti týkajúce sa pracovnej zdravotnej služby ďalej upravuje zákon 
č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, teda pracovná zdravotná služba 
je v kompetencii Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky ako súčasť ochrany zdravia pri práci.

3	Súčasný stav

1.	Právo Európskej únie: Smernica ES/EHS 89/391/EHS (ďalej len „smernica“)^), podľa tohto dokumentu z roku 1989 majú zamestnávatelia povinnosť chrániť zdravie všetkých zamestnancov. Smernica v čl. 7 zakladá povinnosť zamestnávateľa zabezpečiť pre svojich zamestnancov preventívne a ochranné služby. Jednou z takýchto služieb v Slovenskej republike je aj pracovná zdravotná služba. 

)	Smernica Rady z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (89/391/EHS).

2.	Legislatíva: Zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v časti Zdravé životné podmienky a zdravé pracovné podmienky, Tretia hlava – Ochrana zdravia pri práci, § 30 Povinnosti pri ochrane zdravia pri práci a § 30a až § 30d.
3.	Výkon pracovnej zdravotnej služby u zamestnávateľa:  Na vykonávanie pracovnej zdravotnej služby zamestnávateľ určí dostatočný počet vlastných zamestnancov, ktorí sú s ním v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu. Ak zamestnávateľ zabezpečuje vykonávanie pracovnej zdravotnej služby pre svojich zamestnancov vlastnými zamestnancami, je povinný túto skutočnosť bezodkladne písomne oznámiť príslušnému orgánu verejného zdravotníctva. V prípade ak zamestnávateľ nemá vlastných zamestnancov na vykonávanie pracovnej zdravotnej služby, je povinný zmluvne zabezpečiť vykonávanie pracovnej zdravotnej služby dodávateľským spôsobom. 
4.	Zaraďovanie prác do kategórií z hľadiska zdravotného rizika: V reálnej praxi súvisí výkon pracovnej zdravotnej služby so zaradením práce zamestnancov 
do jednotlivých kategórií. Zdravotný dohľad u zamestnancov vykonávajúcich práce zaradené do tretej alebo štvrtej kategórie (rizikové práce) ^) je vo väčšine prípadov zabezpečený na potrebnej úrovni zdravotníckymi pracovníkmi v tíme pracovnej zdravotnej služby; u zamestnancov vykonávajúcich práce zaradené do prvej alebo druhej kategórie je najčastejšie zabezpečený bezpečnostným technikom, menej často lekárom alebo verejným zdravotníkom,  alebo nie je zabezpečený vôbec.

)	§ 31 zákona č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení, niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

5.	Podľa kategórie práce, teda podľa miery zdravotného rizika, má zamestnávateľ povinnosť zabezpečiť pre všetkých zamestnancov zdravotný dohľad, ktorý pozostáva z dohľadu nad pracovnými podmienkami a z posudzovania zdravotnej spôsobilosti na prácu výkonom lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu 
k práci. Miera povinností zamestnávateľa závisí od vyskytujúcich sa faktorov práce a pracovného prostredia, ktoré môžu potenciálne ohroziť zdravie zamestnancov. 
Z toho dôvodu napríklad lekárske preventívne prehliadky vo vzťahu k práci nie sú povinné pre všetkých zamestnancov celoplošne, ale iba tam, kde je to odôvodnené v zmysle § 30e zákona č. 355/2007 Z. z. Kategórie prác sa určujú vo faktoroch práce a pracovného prostredia podľa vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 448/2007 Z. z. o podrobnostiach o faktoroch práce 
a pracovného prostredia vo vzťahu ku kategorizácii prác z hľadiska zdravotných rizík a o náležitostiach návrhu na zaradenie prác do kategórií (ako sú napr. pevné aerosóly (prach), hluk, vibrácie, chemické faktory, karcinogény a mutagény, faktory spôsobujúce vznik profesionálnych kožných ochorení, ionizujúce žiarenie, elektromagnetické pole, fyzická záťaž pri práci, psychická pracovná záťaž, záťaž teplom, záťaž chladom, atď.) Okrem toho majú na zdravie pri práci vplyv ďalšie pracovné činnosti, u ktorých zdravotnú spôsobilosť na prácu vyžadujú a určujú osobitné predpisy (napr. práca v noci, určené práce so zobrazovacími jednotkami, práca s bremenami, práca vo výške pri použití horolezeckej techniky, a pod.).

4	Stratégia riešenia

1.	Analýzy spôsobov úhrady a cien za výkony, výkonu práce pracovných zdravotných služieb, kontrol orgánov verejného zdravotníctva, ktoré vykonávajú štátny zdravotný dozor, dôvodov pre odobratie oprávnenia na výkon pracovnej zdravotnej služby, súčasnej legislatívy v Slovenskej republike a Európskej únie, analýza zdravotných rizík a faktorov práce a pracovného prostredia. 
2.	Návrh na možnosť zavedenia ohlasovacej povinnosti fyzických osôb-podnikateľov a právnických osôb (zamestnávateľov) pre kategóriu práce jedna a dva príslušnému orgánu verejného zdravotníctva z dôvodu prehľadnosti a lepšej orientácie v úrovni zabezpečovania ochrany zdravia pri práci.
3.	Návrh na zavedenie jednorazovej povinnosti vykonať prvotné posúdenie zdravotného rizika u všetkých kategórií prác, pričom pre kategórie prác jedna a dva bude rozsah zabezpečenia pracovnej zdravotnej služby zodpovedať výstupom z tohoto hodnotenia. 
4.	Zamestnávateľ má zodpovednosť za vytvorenie čo najlepších pracovných podmienok pre svojich zamestnancov z hľadiska ochrany ich zdravia (zabezpečí prvotné posúdenie zdravotného rizika na pracovisku odborne spôsobilou osobou - lekárom alebo verejným zdravotníkom, ktorého súčasťou je vypracovanie posudku o riziku a kategorizácie prác z hľadiska zdravotných rizík).
5.	Posudzovanie zdravotnej spôsobilosti na prácu výkonom lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci – je potrebná zmena v zmysle zníženia finančnej záťaže zamestnávateľov, ale pri zachovaní zodpovednosti zamestnávateľa za zdravie zamestnancov, ako aj s potrebou zvýraznenia zodpovednosti zamestnancov za vlastné zdravie.
6.	Návrh predpokladá zohľadnenie, resp. zníženie platby za lekársku preventívnu prehliadku vo vzťahu k práci u zamestnancov, ktorí vykonávajú práce zaradené do kategórií jedna a dva, ktorí absolvujú preventívnu prehliadku u svojho všeobecného lekára (využitie výsledkov vykonaných vyšetrení, ak je to možné).
7.	Zrušiť bez náhrady kompetenciu^) bezpečnostných technikov, autorizovaných bezpečnostných technikov a fyzických osôb – podnikateľov, právnických osôb, 
ktoré sú oprávnené na výkon bezpečnostnotechnickej služby, na výkon niektorých činností pracovnej zdravotnej služby pre zamestnancov, ktorí vykonávajú práce zaradené do prvej kategórie alebo druhej kategórie, z dôvodu nedostatočnej odbornej erudície na vykonávanie identifikácie a posudzovania zdravotných rizík pri práci.

) § 30a ods. 4 písm. d) zákona č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení, niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

5	Hlavné východiská, princípy a predpoklady realizácie 
	
1.	Platná právna úprava v Slovenskej republike (zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravie pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov).
2.	Veľký počet oprávnených subjektov (Pracovných zdravotných služieb a fyzických osôb vykonávajúcich dohľad nad pracovnými podmienkami) a neexistujúce kritériá pre hodnotenie kvality ich činnosti neumožňujú adekvátnu kontrolu výkonu Pracovných zdravotných služieb v potrebnom rozsahu, ako zo strany štátu, tak zamestnávateľa, ktorý za službu platí.
3.	Neustále zmeny pravidiel výkonu Pracovných zdravotných služieb a ich prispôsobovanie sa špecifickým potrebám a záujmom, bez ohľadu na dosiahnutú úroveň ochrany zdravia zamestnancov, neumožňujú meranie efektivity a kvality, ani dlhodobé plánovanie zdrojov potrebných pre zabezpečenie Pracovnej zdravotnej služby u zamestnávateľa. 
4.	Na základe doterajšej aplikačnej praxe sa však ukazuje, že bude potrebné prispôsobiť implementáciu práva Európskej únie v Slovenskej republike tak, aby boli zachované povinnosti vyplývajúce zo smernice Európskej únie, no zároveň nedochádzalo k porušovaniu národných záujmov, vrátane negatívnych vplyvov na podnikateľské prostredie. Rovnaký prístup je potrebné uplatniť aj vo vzťahu k ostatným medzinárodným dohodám upravujúcim predmetnú oblasť.   	
5.	Neexistencia limitov pre ceny a spôsobov úhrady za poskytovanie služieb prostredníctvom  pracovných zdravotných služieb.
6.	Veľký rozsah lekárskych vyšetrení pri posudzovaní zdravotnej spôsobilosti zamestnanca na prácu, ktoré sa prekrývajú s vyšetreniami v rámci lekárskej preventívnej prehliadky  uhrádzanej z verejného zdravotného poistenia.
7.	Neexistujúci informačný systém a flexibilné prepojenie jednotlivých zložiek.	
8.	Absencia štatistík a dát o kvalite a výkone činností pracovných zdravotných služieb u zamestnávateľov.
9.	V rámci prípravy navrhovaných zmien je potrebné intenzívnejšie komunikovať so zainteresovanými partnermi (napr. zamestnávatelia).

6	SWOT analýza 

Silné stránky | Slabé stránky

•	Viac ako päťdesiat ročná skúsenosť s organizáciou  pracovných zdravotných služieb
•	Niekoľkoročná skúsenosť s aplikáciou práva EÚ v špecifických podmienkach SR
•	Vybudovaný formálny systém pre zriadenie 
a kontrolu  pracovných zdravotných služieb
•	Regionálna dostupnosť pracovných zdravotných služieb
•	Existencia špecifickej právnej úpravy 
•	Skúsenosti s aplikáciou činností pracovnej zdravotnej služby, ako súčasti systému bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci  
•	Ochota zamestnávateľov riešiť predmetnú problematiku komplexne

•	Neexistujúce kritéria pre hodnotenie kvality činnosti pracovnej zdravotnej služby a osôb, ktoré vykonávajú samostatne dohľad nad pracovnými podmienkami, čo  neumožňujú kontrolu ich činnosti v potrebnom rozsahu
•	Neustále zmeny pravidiel výkonu  pracovnej zdravotnej služby a ich prispôsobovanie špecifickým potrebám a záujmom, bez ohľadu na dosiahnutú úroveň ochrany zdravia zamestnancov
•	Neexistujúci informačný systém a flexibilné prepojenie jednotlivých zložiek
•	Neexistencia limitov pre ceny a spôsobov úhrady za poskytovanie služieb prostredníctvom pracovnej zdravotnej služby 
•	Veľký rozsah zdravotných vyšetrení pri posudzovaní zdravotnej spôsobilosti zamestnanca na prácu, ktoré sa prekrývajú s vyšetreniami  v rámci lekárskej preventívnej prehliadky uhrádzanej z verejného zdravotného poistenia
•	Neboli spracované reálne dopady zavedenia pracovnej zdravotnej služby na zamestnávateľa a zdravotnícky systém

Možnosti | Ohrozenia

•	Možnosť zavedenia systému hodnotenia kvality a efektivity pracovných zdravotných služieb, vrátane efektívnych kontrolných mechanizmov zo strany orgánov verejného zdravotníctva a zamestnávateľa (platcu za služby)
•	Stanovenie maximálnej ceny za službu a spôsobov úhrady
•	Zmena rozdelenia kompetencií ústredných organov štátnej správy v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci
•	Oddelenie systému výkonu pracovnej zdravotnej služby od bezpečnostno-technickej služby 
•	Správne zvolená komunikačná stratégia a výber strategických partnerov pre presadzovanie zmien
•	Zdôraznenie významu prevencie a jeho vplyvu na verejné zdravie, zdravie pri práci, zdravotnú starostlivosť, ako aj ekonomickú úroveň spoločnosti

•	Selektívny výklad právnych predpisov Európskej únie v oblasti preventívnych a ochranných služieb vecnými alebo legislatívnymi organizačnými zložkami 
•	Rezignácia zo strany orgánov verejného zdravotníctva riešiť otázky PZS  
•	Negatívny lobing fyzických osôb – podnikateľov alebo právnických osôb oprávnených na výkon činností pracovnej zdravotnej služby  
•	Zmena faktorov externého prostredia 
a zmena trhovej ceny za jednotlivé činnosti pracovnej zdravotnej služby zabezpečenej prostredníctvom nákupu vybraných činností
•	Zmeny v organizácií a štruktúre systému verejného zdravotníctva 
•	Ambiciózny časový plán úloh a zle zvolená komunikačná stratégia
•	Nevhodný výber strategických partnerov na presadzovanie zmeny

7	Závery

Návrhy riešenia sa môžu javiť podobné, ako doteraz predložené iniciatívne poslanecké návrhy na zmenu predmetných ustanovení, v týchto však išlo väčšinou len o parciálne riešenie problematiky bez nadväznosti na ostatné potrebné zmeny, ktoré sú v kompetencií rezortu zdravotníctva. 
Návrh by mal vzniknúť po preštudovaní zmienených analýz a komunikácií so strategickými partnermi, tak aby vznikla jednoznačná a dlhodobo platná právna úprava na zabezpečenie ochrany zdravia zamestnancov, ktorá nebude predstavovať administratívnu a ekonomickú záťaž pre zamestnávateľa. Cieľom ministerstva zdravotníctva je preto zlepšiť výkon pracovnej zdravotnej služby takým spôsobom, aby nedošlo k zníženiu úrovne ochrany zdravia zamestnancov, ktoré sa už podarilo dosiahnuť. Zároveň sa tu však musí vytvoriť priestor pre zabezpečenie takejto ochrany zdravia bez sprostredkovateľa (pracovnej zdravotnej služby) a to pre práce zaradené do prvej a druhej kategórie (u druhej kategórie bude však potrebná presnejšia špecifikácia dotknutých pracovných profesií) formou, už teraz legislatívne prípustnou, praktickými lekármi, ale nie ako samostatnou prehliadkou za ktorú je treba platiť, ale formou preventívnej prehliadky, ktorá je hradená z verejného zdravotného poistenia. Prípadne návrh pre aplikáciu preventívnej prehliadky ako nástroja pre zníženie platby za prehliadku k práci.
Výhoda takéhoto postupu by bolo okrem odstránenia sekundárnych nákladov 
pre zamestnávateľa, ktorý už aj tak odvádza prostriedky na verejné zdravotné 
poistenie a tým na zdravotnícke služby, aj motivácia občana k absolvovaniu preventívnej prehliadky, čím dôjde k zlepšenie depistáže, skríningu a  primárnej prevencia chronických ochorení. Išlo by o podobný motivačný faktor ako napríklad v prípade stomatologického ošetrenia. Sekundárnym prínosom pre zamestnávateľa je nižšia chorobnosť zamestnancov a vyššia produktivita na strane jednej a zlepšenie úrovne verejného zdravia pre štát na strane druhej.