Author: dominika.mala

MFSR

Všeobecne

1. Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy. Upozorňujem však, že všetky vplyvy, ktoré vyplynú z následnej právnej úpravy musia byť zabezpečené v rámci schválených limitov dotknutej kapitoly na príslušný rozpočtový rok. 
2. Žiadam v celom texte  návrhu, v súlade s výnosom Ministerstva financií SR č. 312/2010 Z.z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy, slová „internetová stránka“ nahradiť slovami „webové sídlo“.
3. V celom materiáli (napr. I. časť A bod 4 str. 21, I časť B bod 4 str. 58, II. časť A Tretia časť Štvrtá hlava str. 81) je potrebné všetky nariadenia a smernice vydané pred dátumom vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie, podľa prílohy č. 1b Legislatívnych pravidiel vlády SR, uvádzať v Mimoriadnom vydaní Úradného vestníka EÚ.
K jednotlivým ustanoveniam 
K II. časti A Preambula (str. 71)
V prvej vete odporúčam konkretizovať európsky dohovor, na základe ktorého je garantované právo na spravodlivý súdny proces.
K II. časti C Tretia časť Druhá hlava – konanie v správnom trestaní (str. 112)
Odporúčam prehodnotiť aplikáciu inštitútov trestného práva v rámci rozhodovacej právomoci súdov Slovenskej republiky v súvislosti s rozhodnutiami o sankciách za správne delikty ustanovené daňovými predpismi, pretože  navrhovaná úprava odporuje cieľom daňového trestania podľa zákona č. 563/2009 Z.z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Analogická aplikácia inštitútov trestného práva súdmi Slovenskej republiky by oslabila účinnosť trestania v daňovej oblasti. 
Daňový poriadok neupravuje súbeh správnych deliktov, ani pravidlá pre ukladanie sankcií pri konkurencii správnych deliktov. Prípadné zavedenie absorbčnej zásady by oslabilo účinky ukladania sankcií podľa daňového poriadku, ktorý pre každý jednotlivý správny delikt ustanovuje osobitný rozsah sankcie, v rámci ktorého môžu správcovia dane sankciu uložiť.

Rovnako tiež princíp ukladania miernejších sankcií za správny delikt,  po  spáchaní ktorého  nadobudnú účinnosť predpisy, ktoré umožňujú  takéto sankcie uložiť, odporuje zámerom daňového trestania. Zodpovednosť za správny delikt sa podľa daňového poriadku posudzuje podľa zákona účinného v čase, kedy k dopusteniu sa správneho deliktu došlo, a to aj vzhľadom na zakotvenú objektívnu zodpovednosť. 

Oslabenie účinnosti trestania v daňovej oblasti by nastalo aj analogickou aplikáciou zásad, ktoré sa uplatňujú v trestnom konaní a ktoré nie sú predmetom úpravy daňového poriadku a neaplikujú sa v daňovom trestaní.

O

ČA

K pripomienke č. 1:
A

K pripomienke č. 2:
A

K pripomienke č. 3:
A

K pripomienke k II. časti A Preambula:
ČA
 legislatívna skratka bola zavedená na inom mieste.

K pripomienke k II. časti C Tretia časť Druhá hlava:
N
Pripomienku nemožno prijať – Uplatnenie trestnoprávnych zásad aj na administratívne trestanie totiž vyplýva z judikatúry ESĽP a odporúčaní RE a na záväznosti tohto názoru nič nemôže zmeniť ani vo vnútroštátnom predpise deklarovaný cieľ daňového trestania; odporúčania Rady Európy v tomto smere nemožno ignorovať a uplatňujú sa aj v doterajšej judikarúre Ústavného súdu Slovenskej republiky i Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, napr. Rozsudok Najvyššieho súdu SR  3Sžf 32/2007 – Januch v. Colné riaditeľstvo SR : Trestnoprávna zásada aplikácie neskoršieho zákona , ak je pre páchateľa priaznivejší, sa vzťahuje aj na správne delikty, a to aj v prípade ako to zákon výslovne neustanovuje. Povinnosť aplikácie tejto zásady vyplýva priamo z ústavy. V tomto smere bola napr. akceptovaná i pripomienka č. 24. GP SR - na str. 127 upraví sa prechodné ustanovenie tak, aby bolo zvýraznené, že na administratívne trestanie sa vždy použije tá právna úprava, ktorá je pre páchateľa priaznivejšia. Ani absobčná zásada nemôže oslabiť účinky ukladania sankcií podľa daňového poriadku, ak je správne aplikovaná.