Informácia o stave plnenia medzinárodných zmlúv

I. Celkový stav plnenia medzinárodných zmlúv za rok 2003

Medzinárodná zmluva je typickou a najviac rozšírenou právnou formou spolupráce medzi štátmi v oblasti politickej, bezpečnostnej, ekonomickej, obchodnej, technickej, sociálnej, kultúrnej, humanitárnej a právnej. Medzinárodné zmluvy sú v súčasnej dobe hlavným prameňom právnej úpravy vzťahov medzi štátmi, ako bilaterálnych, tak multilaterálnych. Poskytujú právny základ pre všestrannú medzinárodnú spoluprácu. To všetko objektívne zvyšuje úlohu a význam medzinárodných zmlúv ako dôležitého prostriedku zabezpečenia nielen konkrétnych vzťahov medzi dvomi alebo viacerými štátmi, ale množstvo z nich upravuje celé oblasti medzinárodných vzťahov. Tomuto trendu zodpovedá i záujem  Slovenskej republiky o budovanie efektívnej a komplexnej zmluvnej základne. K 31. decembru 2003 bola Slovenská republika viazaná 2813 dvojstrannými zmluvami a 1153 mnohostrannými zmluvami.  Väčšina z týchto zmluvných dokumentov bola uzavretá ešte pred vznikom  Slovenskej republiky a na základe článku 153  Ústavy Slovenskej republiky a Vyhlásenia Národnej rady Slovenskej republiky z 3.12.1992 Slovenská republika do týchto zmlúv sukcedovala.

       Slovenská republika od svojho vzniku dňa 1.1.1993 veľmi aktívne budovala vlastnú zmluvnú základňu. Dôkazom toho je skutočnosť, že Slovenská republika už podpísala 943 dvojstranných zmlúv, z toho 53 v roku 2003 a uzavrela  204 mnohostranných zmlúv, z toho 41 v roku 2003. Tieto medzinárodné zmluvy zodpovedajú zahraničnopolitickej orientácii Slovenskej republiky. 

       Ťažiskovou úlohou v oblasti medzinárodných zmlúv v roku 2003 bolo zosúlaďovanie medzinárodných zmlúv s právom ES/EÚ. MZV SR (na základe uznesenia vlády SR č.412/2003) prebralo od júna 2003 koordinačnú úlohu vo veci zosúlaďovania medzinárodných zmlúv s právom ES/EÚ. Koncom roku 2003 sa tento proces zintenzívnil, keďže mnohé zmluvy je potrebné zosúladiť do termínu vstupu SR do EÚ, t.j. do 1.5.2004. V spolupráci s gestormi medzinárodných zmlúv prebiehala najmä identifikácia dvojstranných medzinárodných zmlúv uzavretých s tretími štátmi (nečlenmi EÚ), ktoré bude potrebné zmeniť, resp. ktorých platnosť bude potrebné ukončiť v súvislosti so záväzkami zo Zmluvy o pristúpení k EÚ. V tejto súvislosti MZV SR spolupôsobí pri ústavnom prerokúvaní týchto zmien, resp. ukončení platnosti príslušnými gestormi zmlúv a  vykonáva potrebné právne úkony vo vzťahu k dotknutým tretím štátom. V druhej polovici roku 2003 boli tretím štátom navrhnuté zmeny zmlúv týkajúcich sa najmä obchodnej a hospodárskej spolupráce, vzájomnej ochrany a podpory investícií, následne zmeny zmlúv o spolupráci colných orgánov a ďalšie, ukončuje sa platnosť zmlúv o voľnom obchode a niektorých zmlúv v oblasti veterinárnej a fytosanitárnej spolupráce. 

V súvislosti so vstupom do EÚ je potrebné tiež zabezpečiť, aby sa SR stala čo najskôr zmluvnou stranou určených medzinárodných zmlúv, ktoré tvoria spoločný právny základ Európskeho spoločenstva a jeho členských štátov. Aj v tejto oblasti MZV SR aktívne spolupôsobí.

	Potreba zosúľaďovania medzinárodných zmlúv s právom ES/EÚ podstatne ovplyvnila aj dlhodobo prebiehajúci proces revízie zmluvnej základne s jednotlivými štátmi sveta po sukcesii Slovenskej republiky do zmlúv bývalej ČSFR v roku 1993, ktorá tým získala novú dimenziu. Cieľom revízie zmluvnej základne s príslušným štátom je potvrdiť platnosť aktuálnych medzinárodných zmlúv a skončiť platnosť tých zmlúv, ktoré sa nevykonávajú, sú prekonané, resp. sú v rozpore s právom ES/EÚ. Proces posudzovania zmluvnej základne sa tak rozširuje aj na medzinárodné zmluvy, ktoré boli uzavreté už priamo Slovenskou republikou po 1.1.1993. MZV SR v rámci revízie ukončuje platnosť medzinárodných politických zmlúv uzavretých bývalým Československom v rokoch 1960-1989 so štátmi niekdajšej socialistickej sústavy.  

II. Stav plnenia medzinárodných zmlúv podľa jednotlivých gestorov

Ministerstvo financií SR 

Ministerstvo financií je gestorom zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia a dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií, ktoré majú z hľadiska vnútroštátnych právnych predpisov charakter medzinárodných zmlúv tzv. prezidentskej povahy. Ďalším okruhom zmlúv, na ktorých príprave sa podieľa Colné riaditeľstvo SR, sú zmluvy z oblasti colníctva. V gescii ministerstva financií sú aj niektoré ďalšie zmluvy  finančného charakteru, napríklad zmluvy o riešení pohľadávok, platobné zmluvy. 

V roku 2003 sa nevyskytli žiadne závažné problémy súvisiace s uplatňovaním zmlúv v uvedených oblastiach.

V nadväznosti na prístupový proces SR do EÚ pripravilo Ministerstvo financií SR materiál v oblasti harmonizácie dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií – Návrh postupu pre zabezpečenie súladu medzinárodných hospodárskych zmlúv všeobecnej povahy – dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií so záväzkami Slovenskej republiky vyplývajúcimi z jej členstva v Európskej únii”. Predmetný materiál bol schválený na rokovaní vlády SR dňa 30.9.2003 (uznesenie vlády SR č. 927).

Uvedený materiál obsahuje riešenie zosúladenia medzinárodnoprávnych záväzkov Slovenskej republiky a záväzkov vyplývajúcich z integračného procesu Slovenskej republiky do EÚ, najmä záväzku prijatého v rámci negociačnej kapitoly č. 26 Vonkajšie vzťahy, Zmluvy o pristúpení, Aktu o pristúpení – čl. 6 ods. 10, ako aj Zmluvy o založení ES – čl. 307.
Predmetom zosúlaďovania zmluvnej základe s legislatívou EÚ sú bilaterálne investičné dohody uzavreté s členskými štátmi, pristupujúcimi/kandidátskymi štátmi a tretími krajinami, a to z dôvodu ich nezlučiteľnosti so záväzkami vyplývajúcimi z budúceho členstva Slovenskej republiky v EÚ.

Do kategórie tzv. “tretích krajín” patrí 19 štátov. Osobitný postup sa uplatnil pri bilaterálnej investičnej dohode s USA. Výsledkom bolo podpísanie Memoranda o porozumení, ako aj dodatočných protokolov medzi zástupcami Európskej komisie, USA a pristupujúcich štátov dňa 22.9.2003 v Bruseli. Z hľadiska legislatívnej procedúry v Slovenskej republike nevyhnutnej pre nadobudnutie platnosti Dodatočného protokolu medzi Slovenskou republikou a Spojenými štátmi americkými k Dohode medzi Českou a Slovenskou Federatívnou republikou a Spojenými štátmi americkými o vzájomnej podpore a ochrane investícií zo dňa 22.10.1991 a výkladom k tejto dohode sa predložil predmetný Protokol na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky, ktorá s ním vyslovila súhlas dňa 16.12.2003. Následne boli vymenené nóty medzi SR a USA. USA dňa 23.12.2003 predložili materiál týkajúci sa bilaterálnych investičných dohôd pristupujúcich a kandidátskych krajín s USA na rokovanie Kongresu.

V nadväznosti na bod E.2 uznesenia vlády SR č. 927 zo dňa 30.9.2003 Ministerstvo financií SR požiadalo Ministerstvo zahraničných vecí SR o zaslanie verbálnej nóty určeným krajinám (Švajčiarsko, Kanada, Nórsko, Čína, Ruská federácia, Tadžikistan, Rumunsko, Indonézia, Bulharsko, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Juhoslávia, Chorvátsko, Kuba, Egypt, KĽDR, Izrael a Turecko) obsahujúcej návrh slovenskej strany na renegociáciu príslušnej dohody o podpore a ochrane investícií z dôvodu vstupu SR do EÚ. Ministerstvo zahraničných vecí SR listom zo dňa 26.11.2003 informovalo, že vo veci zmeny investičných dohôd boli slovenské návrhy zaslané príslušným štátom. Zároveň boli príslušné zastupiteľské úrady požiadané o získanie stanoviska druhej zmluvnej strany k slovenskému návrhu. Celý proces je načasovaný tak, aby ku dňu vstupu SR do EÚ bola platnosť zmlúv ukončená, resp., kde nedôjde k dohode o ukončení platnosti zmlúv, aby zmluvy boli k tomuto termínu vypovedané. 

Ministerstvo hospodárstva SR 

	Ministerstvo hospodárstva SR je gestorom medzinárodných zmlúv hospodárskych všeobecnej povahy, obchodných zmlúv, zmlúv o výrobnej kooperácii a špecializácii, úverových zmlúv spojených s dodaním tovaru, poskytovaním služieb alebo výkonom práce, zmlúv týkajúcich sa cestovného ruchu, zmlúv o poskytovaní služieb v podobe inej slovenskej pomoci pri technickom a vedeckom rozvoji druhej krajiny.

	V roku 2003 Ministerstvo hospodárstva SR zabezpečovalo vykonávanie platných zmlúv hospodárskeho charakteru uzatvorených s tretími krajinami. Išlo predovšetkým o zmluvy o obchode, hospodárskej, priemyselnej a vedeckotechnickej spolupráci. Osobité miesto v tomto komplexe zmluvných vzťahov zaujímali naďalej preferenčné dohody, v rámci ktorých boli v minulom roku prijaté doplnkové protokoly č. 13 a č. 14 k Stredoeurópskej dohode o voľnom obchode a Dohoda doplňujúca Stredoeurópsku dohodu o voľnom obchode.

	S vykonávaním zmlúv v gescii nášho rezortu neboli zaznamenané žiadne problémy. Vzhľadom na záväzky vyplývajúce pre Slovenskú republiku z prístupového procesu do EÚ a s tým súvisiacou harmonizáciou medzinárodných zmlúv s acquis communautaire, neboli v roku 2003 uzatvárané nové zmluvy s tretími krajinami.

	V roku 2003 bola najväčšia pozornosť rezortu hospodárstva venovaná zosúlaďovaniu zmluvnej základne SR so zmluvnou základňou EÚ. Na základe analýzy zmlúv hospodárskeho charakteru vykonanej ministerstvom hospodárstva, predmetom ktorej bolo cca 900 zmluvných dokumentov, boli definované zmluvy nezlučiteľné s právom EÚ. Tieto zmluvy boli rozdelené do kategórií medzivládnych a prezidentských zmlúv určených na ukončenie platnosti, resp. na zmenu     (v prípade nesúladu len niektorých ich ustanovení s acquis). Nadväzne na uvedenú analýzu bol vypracovaný Návrh postupu na zabezpečenie súladu medzinárodných zmlúv hospodárskeho charakteru SR so záväzkami vyplývajúcimi z jej členstva v EÚ, ktorý schválila vláda SR svojím uznesením číslo 858 z 10. septembra 2003. Návrh, okrem konkrétneho postupu príslušných orgánov štátnej správy, obsahoval i zoznam zmlúv určených na zmenu a zoznam zmlúv určených na ukončenie platnosti, ktorý vláda uvedeným uznesením odsúhlasila.

Pre ukončenie platnosti zmlúv prezidentského charakteru  je potrebný súhlas Národnej rady SR a prezidenta republiky. Preto bol Návrh na vyslovenie súhlasu Národnej rady SR s ukončením platnosti niektorých medzinárodných hospodárskych zmlúv všeobecnej povahy SR predložený Národnej rade, ktorá ho odsúhlasila dňa 31. 10. 2003 svojím uznesením číslo 592. 

V súčasnom období sú vykonávané konkrétne kroky zabezpečujúce ukončenie platnosti, resp. zmenu zmlúv vo vzťahu k príslušným krajinám. Celý proces harmonizácie je realizovaný v úzkej spolupráci Ministerstva hospodárstva SR a Ministerstva zahraničných vecí SR.

Ministerstvo vnútra SR

Do gescie Ministerstva vnútra Slovenskej republiky patria medzinárodné zmluvy o štátnych hraniciach, režime na štátnej hranici, cezhraničnej spolupráci, zmluvy upravujúce otázky štátneho občianstva, cestovných dokladov, víz a vodičských preukazov, zmluvy o spolupráci v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti, o policajnej spolupráci, o spolupráci a vzájomnej pomoci pri mimoriadnych udalostiach, zmluvy o vojnových hroboch.
Jedná sa o prezidentské, vládne a rezortné zmluvy a protokoly na ich vykonávanie, do ktorých Slovenská republika sukcedovala ako nástupnícky štát Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky ako aj o nové zmluvy, ktoré Slovenská republika uzavrela po svojom vzniku. 
Ministerstvo vnútra SR v súčasnosti vykonáva bilaterálne medzinárodné zmluvy a  mnohostranné zmluvné dokumenty, ktorých je gestorom, ako aj bilaterálne a multilaterálne medzinárodné zmluvy, ktorých gestorom sú iné ministerstvá alebo ostatné ústredné orgány štátnej správy. Záväzky vyplývajúce z jednotlivých medzinárodných zmlúv Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky v roku 2003 plnilo v súlade so zameraním zahraničnej politiky Slovenskej republiky, ako aj v súlade  so svojimi potrebami a záujmami. 

Plnenie platných medzinárodných zmlúv v gescii Ministerstva vnútra SR v roku 2003 bolo v prevažnej väčšine prípadov bezproblémové. Pri niektorých medzinárodných zmluvách je potrebné vyzdvihnúť pozitíva ich plnenia. Pri zmluvách, s vykonávaním ktorých sa v roku 2003 vyskytli problémy, prípadne je z rôznych dôvodov potrebné ich zmeniť, nahradiť novými, alebo ich platnosť ukončiť, túto skutočnosť uvádzame. Zatiaľ sa nemožno vyjadriť k plneniu tých medzinárodných zmlúv, ktoré boli uzavreté, prípadne nadobudli platnosť v priebehu roku 2003.

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spoločnej štátnej hranici (Židlochovice 4. januára 1996)
Stála slovensko-česká hraničná komisia konštituovaná v zmysle článku 24 predmetnej zmluvy na zabezpečenie plnenia záväzkov zmluvných strán  v roku 2003  v súlade s článkom 14 ods. 1 zmluvy rozhodla o začatí druhého spoločného preskúšania štátnej hranice v rámci ktorého bude zameraná aj poloha hraničných vodných tokov za účelom posúdenia zistených postupných prirodzených zmien polohy koryta tokov a súvisiacich zmien štátnej hranice. Práce na preskúšaní budú realizované v rokoch 2004 až 2008, kedy bude vyhotovená aj aktualizovaná hraničná dokumentácia. Práce budú ukončené Záverečným protokolom.
Pretrváva nesplnenie článku 32 a 33 predmetnej zmluvy. Príslušné ústredné orgány štátnej správy nezačali rokovania o vysporiadaní majetku štátov, ktorý sa nachádza na vymenených častiach štátnych území v súvislosti so zmenami priebehu štátnej hranice a výmenou štátnych území, ktoré nadobudli platnosť 25. 7. 1997.  Plnenie záväzku nespadá do kompetencie ministerstva vnútra. Zastávame názor, že iniciatíva plnenia zmluvného záväzku by mala vychádzať zo slovenskej strany (MF, MP, MŽP, SPF a iné rezorty). 
V rámci plnenia kompetencií  vyplývajúcich zo zákona č. 298/1999 Z. z. o správe štátnych hraníc odborom správy štátnych hraníc  bola zistená tlačová chyba v článku 32 ods. 2 zmluvy (Oznámenie MZV SR č. 194/1993 Z. z.). Odbor, prostredníctvom príslušného útvaru ministerstva vnútra navrhne ministerstvu zahraničných vecí iniciovať uverejnenie redakčného oznámenia v Zbierke zákonov v predmetnej veci. (Ide o preklep v článku 32 odsek 2 zmluvy: Uverejnené znenie je “(2) Zmluvné strany sa zaväzujú, že odo dňa nadobudnutia...” a správne znenie podľa originálu zmluvy má byť “(2) Zmluvné strany sa zaväzujú, že do dňa nadobudnutia...”).

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Chorvátskej  republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov (Bratislava 29. apríla 1994)
Táto dohoda, keďže neupravuje readmisiu občanov tretích štátov, nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Slovenská strana iniciovala prípravu novej readmisnej dohody, ktorá bude plne v súlade s právom EÚ/ES. 
Obdobne slovenská strana iniciovala aj prípravu nového vykonávacieho protokolu k readmisnej dohode. /Protokol k Dohode medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Chorvátskej  republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov (Bratislava 29. apríla 1994)/

-   Dohoda medzi vládou Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky a vládou Jemenskej ľudovej demokratickej republiky o zrušení  vízovej povinnosti pre príslušníkov zmluvných štátov  vykonávajúcich služobné cesty (Aden 14. septembra 1981, č. 45/1982 Zb.), od 13. septembra 1990 dohoda platí pre celé územie Jemenskej republiky
Po vykonaní revízie platnej zmluvnej základne v gescii ministerstva vnútra z hľadiska súladu s právnymi aktami EÚ/ES bol zistený nesúlad, preto sa pripravuje renegociácia tejto dohody.

-    Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a Ľudovou revolučnou radou Kambodže o zrušení vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických, služobných a osobitných pasov a cestovných pasov používaných na služobné cesty (Praha 19. novembra 1980, 43/1981 Zb.)
Po vykonaní revízie platnej zmluvnej základne v gescii ministerstva vnútra z hľadiska súladu s právnymi aktami EÚ/ES bol zistený nesúlad, preto sa pripravuje renegociácia tejto dohody.

-   Dohoda o zrušení vízovej vízovej povinnosti na diplomatické, služobné a osobitné pasy medzi vládou Československej republiky a vládou Kórejskej ľudovo-demokratickej republiky (výmena nót Praha 24. mája 1956)
Táto dohoda už bola vývojom prekonaná, slovenská strana ju vypovedala 5. augusta 2003, platnosť dohody skončí 5. augusta 2004.

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Macedónskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny (Skopje 5. mája 2000)
Táto dohoda, keďže neupravuje readmisiu občanov tretích štátov, nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Slovenská strana iniciovala prípravu novej readmisnej dohody, ktorá bude plne v súlade s právom EÚ/ES. 
Obdobne slovenská strana iniciovala prípravu nového vykonávacieho protokolu k novej readmisnej dohode. / Protokol na vykonávanie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Macedónskej republiky o odovzdávaní a prijímaní vlastných štátnych občanov, ktorých vstup alebo pobyt na území druhého štátu je protiprávny (Skopje 5. mája 2000)/

-   Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave režimu na štátnych hraniciach, (Praha 13. októbra 1956, č. 8/1958 Zb.)
Zmluvná úprava je prekonaná vývojom, nezodpovedá súčasným potrebám a je nevyhnutné upraviť vzájomné vzťahy novou medzištátnou zmluvou. Taktiež dokumentácia o určení  priebehu a vyznačenia štátnej hranice je neprehľadná, vypracovaná zastaralými geodetickými metódami a systémami, nepraktická a do určitej miery aj nepresná.
V roku 2003 bol  na úrovni odborných expertov vypracovaný  komplexný návrh textu novej zmluvy o  štátnej hranici, podľa obojstranne dohodnutej osnovy novej zmluvy z roku 2001. Návrh rieši aj zmeny štátnej hranice v súvislosti s vodohospodárskymi úpravami na hraničnom vodnom toku Ipeľ. Predpokladá sa, že v roku 2004 v zmysle zásad vlády Slovenskej republiky pre oblasť medzinárodných zmlúv schválených uznesením vlády č. 615 z 26. 8.1997 bude pripravená smernica na prípravu a uzavretie predmetnej zmluvy a začnú expertné rokovania o jej návrhu. Predpokladáme, že začatie expertných rokovaní bude iniciovať slovenská strana diplomatickou cestou.
V roku 2003 pokračovali terénne práce v rámci 7. zameriavacích a vyznačovacích prác, ktorých dokončenie sa predpokladá v roku 2004. V rámci prác slovenská strana a maďarská strana dokončili súvisiace terénne práce, ktorých súčasťou bola aj obnova vyznačenia štátnej hranice na I. hraničnom úseku a boli  osadené aj všetky hraničné znaky dočasne vybraté v súvislosti s výstavbou SVDGN (v roku 1978). 
Pri prehliadke štátnej hranice v septembri 2002 Spoločná hraničná komisia zistila, že samospráva maďarskej obce Salgótarján-Somoskoújfalu vybudovala v ploche spoločnej hraničnej cesty kanalizáciu, ktorá bola čiastočne vybudovaná aj na štátnom území Slovenskej republiky. Výstavba bola realizovaná bez vedomia a súhlasu príslušných orgánov Slovenskej republiky. Maďarská strana predložila slovenskej strane diplomatickú nótu (z 15. 4. 2003) v predmetnej veci, ktorá však neriešila usporiadanie predmetného porušenia zmluvy o štátnej hranici. Slovenská strana odpovednou diplomatickou nótou (z 12. 9. 2003) zobrala na vedomie poľutovania hodnú skutočnosť vo veci porušenia režimu na štátnej hranici v súvislosti s výstavbou kanalizácie. Nakoľko maďarská strana vo verbálnej nóte nenavrhla riešenie narušenia a využívania zvrchovaného štátneho územia Slovenskej republiky,  slovenská strana vo svojej odpovednej nóte požiadala o zabezpečenie nápravy, pričom navrhla niekoľko možných riešení. Predpokladá sa, že v roku 2004 bude  problém riešený  novou verbálnou nótou Maďarskej republiky. Možnosti riešenia problému boli konzultované na sedemnástom zasadaní Spoločnej slovensko-maďarskej hraničnej komisie v dňoch 1. až 5. decembra 2003 v Senci.
Spoločná hraničná komisia dokončila aj práce na porovnaní platných hraničných dokumentov o spoločnej hraničnej komisii. Pri porovnávaní dokumentov bolo zistené, že v období od roku 1958 do vzniku Slovenskej republiky (2003) niektoré výsledky zameriavacích a vyznačovacích prác na spoločnej štátnej hranici neboli riešené v súlade s doteraz platnou zmluvou o štátnej hranici. Ide najmä o zmeny štátnej hranice na hraničných vodných tokoch, ale aj na suchých úsekoch štátnej hranice.  
Riešenie zistených skutočností si vyžaduje skúmanie archívnych dokumentov, ich riešenie bude veľmi obtiažné a v mnohých prípadoch bude nevyhnutné ich usporiadanie novou zmluvnou úpravou o zmenách štátnej hranice a výmene oddelených častí štátnych území. Predpokladáme, že bude potrebné problémy riešiť komplexne a to v rámci komplexného preskúšania štátnej hranice na základe novej zmluvy o štátnej hranici.

	-   Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave niektorých otázok  štátneho občianstva, (Budapešť 4. novembra 1960, č. 37/1961 Zb.)
Táto zmluva bola v roku 2003 uplatňovaná. Skupina expertov pre štátne občianstvo pri Rade Európy v dňoch 30. a 31. 1. 2003 upozornila, že uvedená zmluva je vo viacerých bodoch  v rozpore s Európskym dohovorom o občianstve, ktorý nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku od 1. marca 2000. Uverejnený je pod oznámením Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 418/2000 Z. z.. Rozpory sú najmä s článkom 4, 7 a najmä s článkom 14 uvedeného európskeho dohovoru. Z toho dôvodu ministerstvo vnútra dalo podnet na začatie konania na ukončenie jej platnosti.

-    Dohoda o spolupráci medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a SR – Odborom archívnictva a spisovej služby sekcie verejnej správy a Maďarským krajinským archívom v oblasti archívnictva (Bratislava 10. apríla 1997)
Táto dohoda bola uzavretá na dva roky s možnosťou jej automatického predĺženia. Predmetná dohoda upravuje rozsah spolupráce v oblasti využívania archívnych dokumentov v súlade s platnými predpismi, výmeny odborných skúseností a účasti na odborných podujatiach, výmeny odbornej literatúry a časopisov vrátane výmeny odborníkov do 15 dní ročne. V súlade s ustanovením článku 3 dohody 27. 1.1998 MV SR a Maďarský krajinský archív podpísali Dohodu o výmene mikrofilmov archívnych dokumentov. 
Podľa ustanovení oboch dohôd odbor prijal jedného zamestnanca Maďarského krajinského archívu v Budapešti na 3-denný študijný pobyt s cieľom vyhodnotiť plnenie dohody o výmene mikrofilmov v roku 2003 a pripraviť projekt výmeny mikrofilmov na rok 2004. V roku 2003 slovenská strana zaslala 50333 záberov; maďarská strana 50920 záberov, v súčasnosti deficit maďarskej strany predstavuje 1178 záberov. V priebehu roka sa uskutočnilo aj niekoľko rokovaní s generálnym riaditeľom MOL k aktuálnym otázkam spoločného záujmu; predmetom rokovaní v decembri 2003 bola otázka spolupráce krajín dunajského regiónu na XV. medzinárodnom kongrese archívov v roku 2004 vo Viedni.	

-  Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Mongolskou ľudovou republikou o úprave dvojitého štátneho  občianstva (Ulanbátar 9. júla 1984)
Táto zmluva bola v roku 2003 uplatňovaná. Skupina expertov pre štátne občianstvo pri Rade Európy v dňoch 30. a 31. 1. 2003 upozornila, že uvedená zmluva je vo viacerých bodoch  v rozpore s Európskym dohovorom o občianstve, ktorý nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku od 1. marca 2000. Uverejnený je pod oznámením Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 418/2000 Z. z.. Rozpory sú najmä s článkom 4, 7 a najmä s článkom 14 uvedeného európskeho dohovoru. Z toho dôvodu ministerstvo vnútra dalo podnet na začatie konania na ukončenie jej platnosti.
-   Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej  republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej  hranici (Bratislava 8. júla 1993, č. 75/1994 Zb.)
Táto dohoda nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Je rozpracovaná nová readmisná dohoda, ktorá bude plne v súlade s právom EÚ/ES. 
Obdobne sa pripravuje aj nový vykonávací protokol k novej readmisnej dohode. 
/Vykonávací protokol uzatvorený medzi Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Poľskej republiky na vykonávanie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o odovzdávaní a prijímaní osôb na spoločnej štátnej  hranici  (Bratislava 30. augusta 1993)/

-   Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o spoločnej štátnej hranici (Varšava 6. júla 1995)
V roku 2002 bola podpísaná Zmluva medzi Slovenskou republikou a Poľskou republikou o zmenách priebehu štátnej hranice a schválení  hraničnej dokumentácie, s ktorou vyslovili súhlas vlády oboch štátov. Slovenská strana splnila všetky ústavné a medzinárodnoprávne predpoklady pre nadobudnutie platnosti predmetnej zmluvy a je pripravená na jej ratifikáciu. Poľská strana doteraz nesplnila podmienky na ratifikáciu zmluvy (súhlas poľského parlamentu).  Predpokladá sa, že zmluva by mohla nadobudnúť platnosť v roku 2004.
V  súlade s článkom 10 zmluvy o spoločnej štátnej hranici v rokoch 2001 až 2003 bola zabezpečená prvá spoločná kontrola vyznačenia štátnej hranice a boli dokončené všetky práce na údržbe jej vyznačenia. Predpokladá sa dokončenie všetkých súvisiacich prác v roku 2004 a kontrola bude ukončená záverečným protokolom. 
Naďalej pretrvával problém v súvislosti s neodôvodneným postojom poľskej strany  k doriešeniu problematiky právnej úpravy obnoveného trojštátneho hraničného znaku KREMENEC, na bode styku štátnych hraníc Slovenskej republiky, Poľskej republiky a Ukrajiny (obnova v roku 2000) formou trojstranného protokolu. Poľská strana, bez  účasti a stanoviska ukrajinskej strany  navrhuje upraviť starostlivosť o tento hraničný znak trojstrannou medzištátnou zmluvou. Slovenská strana v súlade s ustanoveniami zmluvy o spoločnej štátnej hranici a trojstrannými dohodami pripravila nový trojstranný protokol o predmetnom hraničnom znaku (obdobná právna úprava platná od roku 1946, zapracovaná aj do príslušných medzištátnych zmlúv). Podľa dohody s poľskou stranou z novembra 2002, bola problematika riešená na trojstrannom rokovaní hraničných komisií v prvom štvrťroku 2003. Napriek záväzku poľskej strany sa podpísanie nového protokolu o hraničnom znaku KREMENEC (trojstranne dohodnuté na september 2003) neuskutočnilo. Podľa prísľubu poľskej delegácie Stálej slovensko-poľskej hraničnej komisie (12. december 2003) sa predpokladá, že predmetný protokol bude podpísaný v roku 2004. V prípade, že k trojstrannej dohode nedôjde a poľská strana svoj prísľub nesplní, bude ministerstvo vnútra iniciovať riešenie problému podľa článku 27 zmluvy diplomatickou cestou.
V prípade, že v roku 2004 dôjde k podpísaniu nového protokolu o hraničnom znaku KREMENEC, bude slovenská strana iniciovať vypovedanie diplomatickou cestou Protokolu medzi vládou Československej republiky a vládou Zväzu sovietských socialistických republík a vládou Poľskej ľudovej republiky o starostlivosti o hraničný znak “KREMENEC” vytýčený na styku hraníc Československá, Sovietského zväzu a Poľska z 29. októbra 1956 (ktorým je Slovenská republika viazaná) vládam Poľskej republiky a Ukrajiny, nakoľko nová konštrukcia znaku Kremenec nevyžaduje pravidelnú údržbu a záväzky z protokolu sú bezpredmetné.
-  Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Rakúskou republikou o spoločnej štátnej hranici spolu so záverečným protokolom z 21. decembra 1973, pokiaľ sa táto  Zmluva týka rakúsko-slovenskej štátnej hranice v znení nót z 22. decembra 1993 a 14. januára 1994
Predmetná zmluvná úprava je čiastočne prekonaná a vyžaduje si novelizáciu. Už v roku 1996 na úrovni Stálej slovensko-rakúskej hraničnej komisie začali práce na návrhu vecného obsahu novej zmluvy. Z dôvodu zmenených stanovísk vodohospodárskych orgánov oboch štátov došlo k zmene koncepcie charakteru štátnej hranice na hraničnom vodnom toku Morava. 
Z uvedeného dôvodu v roku 2003 rokovania o návrhu textu zmluvy nepokračovali. Zmena charakteru štátnej hranice na hraničnom vodnom toku Morava bola decembri 2001 opätovne predložená na posúdenie príslušným orgánom a organizáciám vodného hospodárstva oboch štátov a v roku 2002 došlo k dohode o určení nepohyblivého charakteru štátnej hranice na hraničnom vodnom toku Morava.  V roku 2003 slovenská strana pripravila úplný variant textu novej zmluvy o štátnej hranici, ktorý odovzdala rakúskej strane v novembri na 9. zasadaní hraničnej komisie v Tulln an der Donau. Predpokladá sa, že rokovanie o vecnom návrhu textu novej zmluvy začnu v roku 2003.  
V roku 2003 boli oboma stranami zabezpečené iba najnevyhnutnejšie práce na údržbe poškodeného vyznačenia štátnej hranice v intenciách zmluvy o spoločnej štátnej hranici.
Rakúska strana na 8. zasadaní hraničnej komisie definitívne pristúpila k návrhom  slovenskej strany  (problematika ešte z roku 1998)  na zrušenie niektorých spoločných hraničných ciest (poľné cesty) v korigovanej podobe.  Návrh rieši  problém spoločnej hraničnej cesty  v Kittsee, pri železničnej trati Bratislava-Petržalka – Viedeň, v mieste jej križovania so štátnou hranicou a niektorých ďalších spoločných hraničných ciest. V roku 2002 boli spoločne vypracované a odsúhlasené konkrétne návrhy riešenia. Súvisiace zmeny priebehu štátnej hranice a výmena časti štátnych území je riešená v pripravovanom návrhu novej zmluvy o štátnej hranici.
-    Zmluva medzi Československou republikou a Zväzom sovietskych socialistických republík o úprave štátneho občianstva osôb  s dvojakým občianstvom (Praha 5. októbra 1957, č. 47/1958 Zb.)
Táto zmluva bola v roku 2003 uplatňovaná. Skupina expertov pre štátne občianstvo pri Rade Európy v dňoch 30. a 31. 1. 2003 upozornila, že uvedená zmluva je vo viacerých bodoch  v rozpore s Európskym dohovorom o občianstve, ktorý nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku od 1. marca 2000. Uverejnený je pod oznámením Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 418/2000 Z. z.. Rozpory sú najmä s článkom 4, 7 a najmä s článkom 14 uvedeného európskeho dohovoru. Z toho dôvodu ministerstvo vnútra dalo podnet na začatie konania na ukončenie jej platnosti.

- Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Zväzom sovietskych socialistických republík o zamedzení  vzniku dvojitého štátneho občianstva (Moskva 6. jún 1980, č. 71/1981 Zb.)
Táto zmluva bola v roku 2003 uplatňovaná. Skupina expertov pre štátne občianstvo pri Rade Európy v dňoch 30. a 31. 1. 2003 upozornila, že uvedená zmluva je vo viacerých bodoch  v rozpore s Európskym dohovorom o občianstve, ktorý nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku od 1. marca 2000. Uverejnený je pod oznámením Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 418/2000 Z. z.. Rozpory sú najmä s článkom 4, 7 a najmä s článkom 14 uvedeného európskeho dohovoru. Z toho dôvodu ministerstvo vnútra dalo podnet na začatie konania na ukončenie jej platnosti.
-    Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Republiky Slovinsko o preberaní osôb na štátnych hraniciach (Bratislava 14. septembra 1994)
Táto dohoda, keďže neupravuje readmisiu občanov tretích štátov, nie je v súlade s odporúčaniami Rady ES o vzorovej readmisnej dohode. Slovenská strana iniciovala prípravu novej readmisnej dohody, ktorá bude plne v súlade s právom EÚ/ES. 
Obdobne slovenská strana iniciovala aj zmenu vykonávacieho protokolu k novej readmisnej dohode. /Protokol na vykonávanie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky vládou Republiky Slovinsko o preberaní osôb na štátnych hraniciach (Ľubľana 27. septembra 1999)/

-   Zmluva medzi Slovenskou republiku a Ukrajinou o spoločných štátnych hraniciach    (Bratislava 14. októbra 1993, č. 1/1995 Z. z.)
Zmluva je vývojom prekonaná a v niektorých ustanoveniach kontroverzná. Otázka začatia prác na príprave textu novej zmluvy bola navrhnutá  ukrajinskej strane (na úrovni Spoločnej hraničnej komisie). Stanovisko predsedu ukrajinskej delegácie  k problematike prípravy novej zmluvy (alebo novelizácie zmluvy) je záporné. 
Problematika prípravy novej zmluvy bude nastolená slovenskou stranou na zasadaniach hraničnej komisie v roku 2005 až 2006 vo väzbe na výsledky druhého komplexného preskúšania spoločnej štátnej hranice podľa článku 10 zmluvy. V prípade potreby, bude ministerstvo vnútra iniciovať riešenie problematiky diplomatickou cestou.
Ukrajinská strana na 6. zasadaní Spoločnej hraničnej komisie (Kaluža, september 2003) súhlasila, aby sa druhé spoločne preskúšanie štátnej hranice uskutočnilo v rokoch 2004 až 2006 (malo začať v roku 2003). V roku 2004 začnú práce na druhom komplexnom preskúšaní štátnej hranice prácami v teréne.

-    Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o odovzdávaní a prijímaní osôb cez spoločné štátne hranice (Bratislava 14. októbra 1993, č. 116/1994 Z. z.)
Plnenie dohody naráža na problémy na ukrajinskej strane. Táto na návrh slovenskej strany vo veci prípravy novej dohody, reagovala tým, že v súčasnosti rokuje o readmisnej dohode s EÚ.  

-     Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Kabinetom ministrov Ukrajiny o spolupráci a vzájomnej pomoci pri mimoriadnych udalostiach (Bratislava 5. decembra 2000)
Po vykonaní revízie platnej zmluvnej základne v gescii ministerstva vnútra z hľadiska súladu s právnymi aktami EÚ/ES bol zistený nesúlad, preto sa pripravuje renegociácia tejto dohody.

V roku 2003 Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky ukončilo harmonizáciu vízovej politiky Slovenskej republiky s vízovou politikou Európskej únie. Vzhľadom na neochotu druhých zmluvných strán rokovať o uzavretí bezvízovej dohody vo viacerých prípadoch harmonizáciu vízovej politiky realizovalo jednostranným zrušením vízovej povinnosti.

	Celkovo možno stav plnenia medzinárodných zmlúv patriacich do gescie Ministerstva vnútra Slovenskej republiky hodnotiť kladne. V ďalšom období bude potrebné pokračovať v prehlbovaní a rozširovaní bilaterálnej i multilaterálnej spolupráce v súčinnosti s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy Slovenskej republiky.

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR je gestorom  zmlúv v oblasti stavebníctva, architektúry, regionálneho rozvoja a  verejných prác.

Pri vykonávaní medzinárodných zmluvných dokumentov neboli zaznamenané žiadne závažné problémy. V rámci plnenia zmlúv je rozvinutá najaktívnejšia spolupráca s Českou republikou a následne s ostatnými susediacimi krajinami Ukrajinou, Poľskom a Maďarskom. 

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR je gestorom mnohostranných a dvojstranných medzinárodných zmlúv v oblasti sociálnych vecí, pracovnoprávnych vecí a zamestnanosti, zmlúv v oblasti právnej ochrany detí, rodiny a mládeže a zmlúv v oblasti bezpečnosti zdravia pri práci. Z dvojstranných zmlúv ide predovšetkým o dohody z oblasti sociálneho zabezpečenia a zamestnávania občanov.
	
Multilaterálne zmluvy: 

Dohovory Medzinárodnej organizácie práce, ktoré sú záväzné pre SR na základe sukcesie (57 dohovorov MOP). V súčasnom období je SR viazaná 62 dohovormi MOP. V r. 2000 nadobudol platnosť Dohovor MOP o najhorších formách detskej práce  č. 182  z  r. 1999 (Oznámenie Ministerstva zahraničných SR vecí č. 38/2001 Z. z.). Slovenská republika ako prvý štát na svete ratifikovala Dohovor MOP o ochrane materstva č. 183 (dohovor nadobudol platnosť 7. 2. 2002 a uverejnil sa v Zbierke zákonov SR – oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR  č. 190/2002 Z. z.).

Národná rada SR uznesením č. 1804 z 18. 12. 2001 vyslovila súhlas s vypovedaním Dohovoru MOP č. 89 z roku 1948 o nočnej práci žien zamestnávaných v priemysle (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 64/2003 Z. z.) a zároveň vyslovila súhlas s ratifikáciou Dohovoru MOP č. 171 z roku 1990 o nočnej práci (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 77/2003 Z. z.).

V roku 2003 nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku Dohovor MOP o rovnakom zaobchádzaní s mužmi pracovníkmi a ženami pracovníčkami: pracovníkmi so zodpovednosťou za rodinu č. 156 z roku 1981 (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 205/2003 Z. z.) a Dohovor MOP o bezpečnosti a zdraví v poľnohospodárstve č. 184 z roku 2001 (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí SR č. 385/2003 Z. z.).

Ratifikované dohovory podliehajú osobitnému režimu kontroly podľa Ústavy Medzinárodnej organizácie práce. Členské štáty podávajú podrobné správy o aplikácii dohovorov MOP, ktorých zmluvnou stranou sú a posielajú tieto správy Medzinárodnému úradu práce. 

Z hľadiska multilaterálnych zmlúv do pôsobnosti MPSVR SR patrí Európska sociálna charta a Dodatkový protokol k Európskej sociálnej charte (1988) Rady Európy, ktoré nadobudli platnosť  pre Slovenskú republiku dňa 21. júla 1998. V Zbierke zákonov boli uverejnené dňa 3. novembra 1998 Oznámením Ministerstva zahraničných SR vecí č. 329/1998 Z. z. a č. 330/1998 Z. z. Slovenská republika ako zmluvná strana ku dňu nadobudnutia účinnosti oboch multilaterálnych zmlúv Rady Európy podľa článku 21 charty podáva pravidelné podrobné správy o implementácii Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu Európskemu výboru sociálnych práv.

Druhá správa o implementácii Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu bola predložená Európskemu výboru sociálnych práv ku dňu 21. júlu 2002 a jej obhajoba bola v roku 2003 vo Vládnom výbore pre Európsku sociálnu chartu Rady Európy.

Podpísanie Revidovanej Európskej sociálnej charty a Dodatkového protokolu k Európskej sociálnej charte zakladajúcej systém kolektívnych sťažností bolo schválené uznesením vlády SR č. 912/1999. Počas návštevy ministra práce, sociálnych vecí a rodiny v Štrasburgu v dňoch 18. - 19. 11. 1999 boli oba dokumenty podpísané ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a zástupcom generálneho tajomníka Rady Európy. Uvedené dohovory neboli ratifikované. 

Z oblasti  bilaterálnych  zmlúv  v  pôsobnosti  MPSVR  SR  sú  zmluvy  za  oblasť sociálneho 
zabezpečenia a zmluvy, resp. dohody za oblasť zamestnávania občanov.

Sociálne zabezpečenie:

V oblasti sociálneho zabezpečenia má Slovenská republika uzavreté zmluvy s 22 krajinami. Vykonávanie  týchto zmlúv je vo väčšine prípadov dobré, drobné problémy sa riešia veľmi operatívne a priebežne. Určité nedostatky boli zaznamenané pri plnení nasledujúcich zmlúv:

-	Dohoda medzi Československou republikou a Zväzom sovietskych socialistických republík o sociálnom zabezpečení a Protokol k Dohode (Praha, 2. 12. 1959, č. 116/1960 Zb.).
Dohoda je zastaraná a pre Slovenskú republiku nevýhodná. Na náš návrh novelizovať túto dohodu Ruská federácia nereagovala.

Uvedená dohoda sa okrem  Ruskej  federácie  uplatňuje i so štátmi SNŠ s výnimkou Ukrajiny. Do zmluvy nesukcedovali Litva, Lotyšsko, Estónsko a Gruzínsko. 

-	Dohoda medzi Československou republikou a Rumunskou ľudovou republikou o spolupráci v sociálnych otázkach so Záverečným protokolom (Praha, 2. 5. 1957, č. 95/1958 Zb.).
Dohoda je zastaraná a nevýhodná pre Slovenskú republiku. Z týchto dôvodov MPSVR SR zaslalo rumunskej strane nový návrh zmluvy, na ktorý dosiaľ nereagovala napriek viacerým urgenciám. Prostredníctvom MZV SR  je snaha našich partnerov primäť k rokovaniu o novej zmluve. Zatiaľ bezvýsledne. 

-	Zmluva medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou o sociálnom zabezpečení (Bratislava, 5. 12. 2000, č. 53/2002 Z. z.) 
Zmluva nadobudla platnosť 1. 1. 2002.  podľa podnetov, ktoré dostáva MPSVR SR od žiadateľov o dôchodok z Ukrajiny, ukrajinská strana si neplní svoje záväzky zo zmluvy a nevypláca do SR dôchodky, resp. ich vypláca sporadicky. Predpokladáme, že hlavným dôvodom neplnenia zmluvy sú nedostatočné finančné prostriedky na ukrajinskej strane. Našimi listami z 20. 6. 2003 a 18. 9. 2003 sme požiadali Veľvyslanectvo Slovenskej republiky na Ukrajine o pomoc pri riešení tejto záležitosti. 

Vstupom Slovenskej republiky do EÚ v oblasti sociálneho zabezpečenia budú členské štáty EÚ na vzťahy v sociálnej oblasti aplikovať nariadenie Rady (EHS) 1408/71.  

Ministerstvo zdravotníctva SR pre nepriaznivú ekonomickú situáciu v rezorte odmieta zahŕňať do niektorých nových zmlúv vecné dávky zdravotnej starostlivosti. Z týchto dôvodov má náš rezort sťažené rokovania napr. pri rozpracovanej zmluve s Tureckom.

Zmluvy v oblasti zamestnanosti má Slovenská republika uzavreté s 13 zmluvnými partnermi:

Belgické kráľovstvo
Dohovor medzi vládou československou a vládou belgickou o pripustení cudzincov, ktorí sa chcú zdokonaliť vo svojich znalostiach odborných a jazykových (Brusel, 16. 10. 1937).
Uvedený dohovor sa nevykonáva. Potvrdenie sukcesie zmluvnej základne s Belgickým kráľovstvom nebolo zatiaľ ukončené. Belgická strana na naše žiadosti ohľadom uznania platnosti dohody a možnosti jej vykonávania nereagovala. 

Česká republika
Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o vzájomnom zamestnávaní občanov (Praha, 29. 10. 1992, č. 318/1994 Z. z.). 

Zmluva je nadštandardná  a  umožňuje občanom  pracovať  na území  štátu druhej zmluvnej strany  bez  povolenia  na  zamestnanie, len na základe registrácie zamestnávateľom na úradoch práce. Na  jej  základe  pracovalo k 30. 9. 2003 v ČR 61 164 slovenských občanov a počet českých občanov zamestnaných v SR činil 2 191.

Problémy súvisiace s vykonávaním zmluvy sú pravidelne prerokúvané a riešené s MPSV ČR a vyústili do vypracovania novej Správnej dohody medzi Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstvom práce a sociálnych vecí Českej republiky k Zmluve medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o vzájomnom zamestnávaní občanov (Praha, 30. 1. 2001, č.109/2001). 

Francúzska republika
Dohoda medzi kompetentnými úradmi Francúzska a Československa so zámerom uľahčiť prijímanie stážistov v oboch krajinách (Paríž,  22. 5. 1930). Dohoda sa nevykonáva. 

Fínska republika
Dohoda medzi Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Centrom pre medzinárodnú mobilitu Fínskej republiky o výmene stážistov (Helsinky, 21. 10. 1998, č. 168/1999 Z. z.). Dohoda nadobudla platnosť 11. júna 1999. Výmena stážistov sa realizuje na princípe reciprocity a v roku 2003 boli v SR zamestnaní 2 fínski stážisti po dobu 3 mesiacov a vo Fínsku zamestnaný 1 občan SR po dobu 6 mesiacov. Dohoda zostane v platnosti aj po 1. 5. 2004.
 
Luxemburské veľkovojvodstvo
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Luxemburského veľkovojvodstva o prijímaní stážistov (Luxemburg, 27. 5. 1998, č. 46/2001 Z. z.). Dohoda nadobudla platnosť k 1. 1. 2001. V roku 2003 na jej základe boli zamestnaní 8 občania SR na území  LV. Dohoda zostane v platnosti aj po 1. 5. 2004.

Spolková republika Nemecko
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spolkovej republiky Nemecko o zamestnávaní pracovníkov za účelom rozšírenia ich odborných a jazykových vedomostí (Bratislava, l8. 3. l996, č. 137/1996 Z. z.). 

Podľa tejto dohody na území štátu druhej zmluvnej strany môže byť podľa novely z 7. 9. 2001 zamestnaných 1 000 osôb ročne (pôvodne 700 osôb ročne) na dobu spravidla jeden rok s možnosťou predĺženia až na 18 mesiacov.  Na jej základe bolo do 30. 9. 2003 pre občanov SR vydaných 561 povolení na zamestnanie v SRN. Nemeckou stranou nebola od platnosti dohody predložená ani jedna  požiadavka na zamestnanie na jej základe.

V rámci Dohody o postupe úradov práce pri sprostredkovaní zamestnania v Spolkovej republike Nemecko záujemcom zo Slovenskej republiky na dobu najviac troch mesiacov v priebehu jedného roka medzi Ministerstvom práce a sociálnych vecí Slovenskej republiky v Bratislave a Spolkovým úradom pre prácu v Norimberku (Norimberk, 11. 3. 1991), ktorá zastrešuje sezónne zamestnávanie našich občanov bolo do 30. 9. 2003 v SRN zamestnaných 8 710 občanov SR. 

Mimo týchto dohôd Národný úrad práce zrealizoval v roku 2003 v SRN ešte 404 pracovných pobytov pre študentov a 20 pracovných pomerov pre pomocnice v domácnosti.

Na zamestnávanie občanov SR v SRN negatívne vplývala v minulom roku recesia nemeckého hospodárstva a vysoká miera nezamestnanosti v SRN.

Obe dohody budú vykonávané aj po 1. 5. 2004, nakoľko SRN bude voči SR po vstupe do EÚ uplatňovať prechodné obdobie pri pohybe za prácou.

Poľská republika
Dohoda medzi vládou Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky a vládou Poľskej republiky o vzájomnom zamestnávaní československých a poľských občanov (Praha, 16. 6. 1992).
K 30. 9. 2003 bolo v SR zamestnaných 152 poľských občanov. 

Ruská federácia
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o organizovaní zamestnávania v rámci plnenia obchodných alebo iných zmlúv a o vzájomnom zamestnávaní občanov (Bratislava, 13. 2. 1995, č. 95/1995 Z. z.). Dohoda sa vykonáva odo dňa podpisu. K   30. 9. 2003 bolo v SR zamestnaných 118 občanov RF.

Švajčiarska konfederácia
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky  a Švajčiarskou spolkovou vládou o výmene stážistov (Bern, 8. 12. 1995, č. 167/1996 Z. z.). Dohoda sa priebežne vykonáva a v dohode stanovený ročný počet 100 osôb je zo strany SR vyčerpaný. Žiadosť MPSVR SR o zvýšenie ročného počtu osôb švajčiarska strana zamietla z dôvodu  jednostranného štrukturálneho zamerania stážistov. Boli podniknuté kroky pre zlepšenie štruktúry zamestnaných stážistov, ktoré priniesli pozitívne výsledky a v r. 2003 bolo vydaných 102 povolení na stáž pre občanov SR. 

Ukrajina 
Dohoda  medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o vzájomnom zamestnávaní občanov (Užhorod, 6. 3. 1997, č. 287/1998 Z. z.). Dohoda nadobudla platnosť 5. mája 1998, odkedy sa priebežne i vykonáva. Na jej základe bolo v SR do 30. 9. 2003  vydaných pre občanov Ukrajiny 211  povolení na dobu 1 roka, 9 na sezónne práce a 27 povolení na základe obchodných zmlúv. Ukrajinská strana v priebehu predchádzajúcich rokov trikrát požiadala o zvýšenie ročného počtu pre zamestnávanie občanov na dobu 1 roka. Žiadostiam sme nemohli vyhovieť z dôvodu vysokej miery nezamestnanosti v SR.

Maďarská republika
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vzájomnom zamestnávaní občanov (Bratislava, 12. 2. 1999, č. 179/1999 Z. z.). Rozsah zamestnávania stanovený v dohode sa ukázal ako nedostačujúci, preto bolo prerokované zvýšenie ročných počtov osôb, ako aj nový spôsob ďalšieho stanovovania rozsahu zamestnávania na základe dohody, ktoré bolo zakotvené v Protokole medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o zmene Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vzájomnom zamestnávaní občanov (Bratislava, 8. 3. 2001, č. 407/2001 Z. z.). 

Ročné počty stanovené v dohode sa každým rokom zvyšujú a pre rok 2003 to bolo 2 000 osôb na dobu 1 roku a 200 osôb na sezónne práce. V skutočnosti bolo v r. 2003 pre občanov SR vydaných 2139 povolení na zamestnanie v MR na dobu 1 roka, z toho opakovaných 193 povolení  a 6 povolení na sezónne zamestnanie a 85 povolení na zamestnanie občanov MR na území SR. 
Pre rok 2004 nebola dohodnutá zmena ročných počtov.

Vietnamská socialistická republika
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Vietnamskej socialistickej republiky o odbornej príprave vietnamských občanov v SOU v SR (Bratislava, 27. 1. 1994, č. 46/1994 Z. z.).

V rámci uvedenej dohody bola v r. 1997 ukončená odborná príprava vietnamských občanov v SOU Detva na základe humanitárnej pomoci. Dohoda umožňovala i ďalšiu odbornú prípravu vietnamských občanov na základe obchodných kontraktov, o ktorú však nikto nepožiadal. Platnosť dohody skončila  27. 1. 2004.  

Vo veci  Dohody  medzi  vládou  Slovenskej  republiky a  vládou Rakúskej republiky o zamestnávaní v pohraničných oblastiach a Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Rakúskej republiky o výmene pracovníkov za účelom rozšírenia odborných a jazykových vedomostí ani v rok 2003  nedošlo k pokroku. Naďalej nebola zo strany Rakúska politická vôľa k uzavretiu dohôd.  

Zmluvy v oblasti sociálneho zabezpečenia vykonáva Sociálna poisťovňa, ústredie Bratislava. Dohody o vzájomnom zamestnávaní vykonával Národný úrad práce a od 1. 1. 2004 prechádza vykonávanie týchto dohôd na Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny.

Ani jeden z uvádzaných subjektov nás neinformoval o závažnejších problémoch pri ich vykonávaní. Určité nedostatky sa vyskytli pri spolupráci s krajinami SNŠ ako sú zdĺhavé vybavovanie, predkladanie neúplných dokumentov, chybná aplikácia zmlúv, nedostatočná informovanosť občanov a pod. Uvádzané inštitúcie tieto nedostatky riešili operatívne v spolupráci s MPSVR SR a tiež so zastupiteľskými úradmi SR v zahraničí.  

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny vyvíjalo aktivity v súvislosti s plnením medzirezortných dohôd o spolupráci s 19 partnerskými ministerstvami v oblasti práce, zamestnanosti a sociálnej politiky formou študijných pobytov, výmeny skúseností a materiálov, ktoré prispeli k získaniu nových poznatkov a boli uplatnené v rámci práce nášho rezortu, ako aj pri príprave nových právnych predpisov. 

Ministerstvo zdravotníctva SR

Ministerstvo zdravotníctva je gestorom medzinárodných zmlúv v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied. V tomto rezorte sa uzavierajú najmä dvojstranné vládne zmluvy o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied a na ich základe tiež rezortné programy spolupráce na obdobie niekoľkých rokov.

Naďalej prebieha proces ukončovania platnosti zmlúv uzavretých pred rokom 1990, ktoré obsahujú poskytovanie bezplatnej zdravotnej starostlivosti. Žiadne závažné problémy súvisiace s vykonávaním medzinárodných zmlúv sa nevyskytli. 

V rámci vyhodnotenia plnenia medzinárodných zmlúv je potrebné informovať o plnení zmlúv s niektorými partnermi:

Krajina: Česká republika
Zmluvný dokument: Zmluva medzi SR a ČR o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti (Praha 23. mája 2000). Zmluva nadobudla platnosť dňa 1. apríla 2001.
Na základe článku 3 ods. 2 Zmluvy bola uzavretá Správna dohoda medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky na vykonanie Zmluvy medzi SR a ČR o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti (Bratislava, 2.apríla 2001).  
Dňa 18.7.2003 ministri zdravotníctva oboch krajín podpísali  Dodatok č. 1  k  Správnej dohode medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky na vykonanie Zmluvy medzi   Slovenskou  republikou  a  Českou  republikou  o  poskytovaní  a   úhrade zdravotnej starostlivosti.
Plnenie zmlúv je sprevádzané sporadickými porušeniami na oboch stranách, ktoré sa riešia sťažnosťami na príslušných zdravotníckych zariadeniach.
	Dňa 11. 2. 2003 sa v Bratislave uskutočnilo oficiálne stretnutie ministra zdravotníctva SR Rudolfa Zajaca s ministerkou zdravotníctva Českej republiky Marie Součkovou. Predmetom rokovaní ministrov a ich delegácií bola vzájomná výmena skúseností z oblasti reformy zdravotníctva v oboch krajinách a riešenie problematických otázok v súvislosti s vykonávaním Zmluvy medzi SR a ČR o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti. Obe strany sa dohodli, že problém súvisiaci s kalkuláciou nákladov na nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť poskytovanú v rámci ústavnej starostlivosti sa bude riešiť vypracovaním Dodatku k Správnej dohode. Dňa 18.7.2003 sa uskutočnila návšteva ministra zdravotníctva pána Rudolfa Zajaca v Brne v Českej republike  na pozvanie českej ministerky zdravotníctva pani Marie Součkovej. Účelom  cesty bolo podpísanie Dodatku č. 1 k  Správnej dohode medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky na vykonávanie Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o poskytovaní a úhrade zdravotnej starostlivosti. Ako uvádzame hore podpísanie Dohody medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky o posudzovaní, uznávaní a hodnotení chorôb z povolania sa pre nepripravenosť českej strany neuskutočnilo. 
Zo strany MZ SR je pripravená na podpis Dohoda medzi Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky a  Ministerstvom zdravotníctva Českej republiky o uznávaní a hodnotení chorôb z povolania. Od januára 2002, keď Česká republika zastavila uznávanie a odškodňovanie chorôb z povolania u slovenských občanov pracujúcich v Českej republike, sa uskutočnilo viacero stretnutí a rokovaní o riešení tohto problému. V januári 2003 MZ ČR predložilo návrh dohody a po spripomienkovaní a urýchlenom schválení Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky pripravilo definitívnu verziu našej strany. Po opakovaných urgenciách sa uskutočnilo 7.7.2003 stretnutie expertov za účelom doriešenia znenia dohody, ktorá sa mala 18.7.2003 podpísať. Česká strana však požiadala o trpezlivosť z dôvodov nevyhnutnosti vykonať na ich strane skrátené pripomienkové konanie a sľúbila podpísať dohodu na Konferencii ministrov zdravotníctva v Prahe v septembri t.r. Ani na tejto konferencii sa však dohoda nepodpísala. Odvtedy opakovane česká strana zasielala nové pripomienky a aj po spripomienkovaní slovenského prekladu tzv. konečnej verzie ohlásila jej zmenu. Posledný mail z MZ ČR z 9.12.2003 uvádza, že po obdržaní stanoviska z MZV ČR sa ohlásia. Súčasný počet pacientov, ktorí spĺňajú podmienky na priznanie choroby z povolania, ktorú získali pri pracovnom pobyte v Českej republike je 36. Ide predovšetkým o ľudí, ktorí pracovali v baniach na Ostravsku a v Jáchymovských baniach (bývalí väzni).
Dvaja pacienti už zomreli bez odškodnenia. Intervenovali sme na úrovni ministrov, informovali sme o tom v podkladoch pre MZV pri príležitosti návštevy premiéra ČR v SR. Z českej strany je zrejme snaha naťahovať podpis zmluvy do vstupu do EÚ, keď už takéto zmluvy stratia platnosť
MZ ČR navrhlo MZ SR zahájiť spoluprácu v oblasti transplantácií, s cieľom uzatvoriť zmluvu umožňujúcu medzinárodnú výmenu orgánov medzi SR a ČR. MZ SR zaslalo českej strane súhlasné stanovisko a požiadalo ju o vypracovanie návrhu zmluvy.

Krajina: Ruská federácia
Zmluvný dokument: Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ruskej federácie o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied (Moskva, 5.9.1994).

Nadväzne k nej boli podpisované plány spolupráce, posledný s platnosťou do 31.12.2000.
Vzhľadom na pasívny prístup ruskej strany k plneniu jednotlivých ustanovení slovenská strana nebude iniciovať podpísanie nového formálneho dokumentu. Dvojstranné kontakty možno označiť za stagnujúce.

Krajina: Ukrajina
Zmluvný dokument: Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o spolupráci v oblasti zdravotníctva a lekárskych vied (Kyjev, 10.2.1994).

K uvedenej dohode bol uzavretý jediný plán spolupráce na roky 1996-1997, ktorý sa však z ukrajinskej strany ani v jednom z ustanovení neplnil, a naopak, na aktivity slovenskej strany Ukrajina vôbec nereagovala. Vzhľadom na uvedené skúsenosti MZ SR neiniciovalo podpísanie obdobného dokumentu a slovensko-ukrajinské vzťahy v oblasti zdravotníctva absolútne stagnujú.
Problematickou naďalej zostáva oblasť poskytovania a hradenia zdravotnej starostlivosti ukrajinským občanom v akútnych prípadoch počas ich prechodného pobytu na území SR. Uvedený problém bol opakovane predmetom dvojstranných rokovaní najvyšších ústavných činiteľov SR a Ukrajiny, žiadny pokrok však nebol dosiahnutý. Vzhľadom na pohľadávky slovenských zdravotníckych zariadení voči ukrajinskej strane MZ SR bude iniciovať sprísnenie kontroly ukrajinských občanov vstupujúcich na územie SR pohraničnými orgánmi SR – v zmysle zákona povinnosť preukazovať sa uzavretým poistením pre liečebné náklady v zahraničí.

Krajina: Poľsko
Zmluvný dokument:1 Dohoda o zdravotníckej spolupráci medzi republikou Československou a republikou Poľskou (Varšava, 17.11.1950) – gestor MZ SR
		        2. Dohovor medzi Republikou Československou a Republikou Poľskou o sociálnom poistení (Praha, 5.4.1948) – gestor MPSVaR SR.

Poľská strana pri opakovaných dvojstranných rokovaniach deklarovala, že pre ňu dohoda z r. 1950 akoby neexistovala a považuje	ju za bezvýznamnú. Problémovou zostáva vykonávanie dohody z r. 1948, na výklad ktorej majú obe zmluvné strany protichodný názor. Otázka jej plnenia je preto naďalej otvorená. V celej veci pokračujú expertné rokovania, predovšetkým v rámci činnosti Slovensko-poľskej medzivládnej komisie pre cezhraničnú spoluprácu SPMKCS). Žiaľ, ani počas ostatného 8. zasadnutia  SPMKCS nedošlo k dohode a poľská strana podobne ako v minulosti argumentuje bezpredmetnosťou potreby riešiť túto otázku vzhľadom na blížiaci sa termín vstupu oboch krajín do EÚ, kedy sa sporná dohoda prestane v danej oblasti vykonávať a pre obe zmluvné strany bude platiť Nariadenie 1408/71/EHS.

Krajina: Juhoslávia
Zmluvné dokumenty: Medzi SR a Juhosláviou v rezorte zdravotníctva sú v platnosti nasledujúce zmluvné dokumenty:
- Dohovor medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávie o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Belehrad, 5.10.1963/. Platnosť nadobudol 13.3.1964.
- Dohoda uzatvorená výmenou nót o bezplatnom recipročnom liečení pracovníkov československých a juhoslovanských diplomatických a konzulárnych úradov /Praha, 19.9.1964/. Táto Dohoda garantuje uvedeným pracovníkom bezplatnú zdravotnú starostlivosť a preplácanie liekov .  Zdravotnú starostlivosť poskytuje FNsP akademika L.Dérera a  DFNsP Bratislava, Limbova 1. Na preukázanie nároku na zdravotnú starostlivosť  MZ SR vystavilo uvedeným pracovníkom preukazy. 
- Dohovor medzi Československou republikou a Federatívnou ľudovou republikou   Juhosláviou o sociálnom poistení /Belehrad, 22.5.1957/. Na základe tohto Dohovoru sa občanom SR a ZRJ, ktorí sa dočasne nachádzajú na území zmluvnej strany v prípade potreby poskytuje lekárska starostlivosť bezplatne. Gestorom tejto zmluvy je však za SR Ministerstvo práce, soc. vecí a rodiny SR..
Obidva zmluvné dokumenty o bezplatnej zdravotnej starostlivosti sú pre náš štát veľmi nevýhodné. Gestorom zmluvy o sociálnom poistení je Ministerstvo prace, sociálnych vecí a rodiny SR, a preto ich MZ SR nemôže zrušiť.

Krajina: Macedónsko, Bosna a Hercegovina
Zmluvné dokumenty: Pre uvedené krajiny boli po revízii zmlúv ponechané v platnosti tieto zmluvy z bývalej Juhoslávie: 
- Dohovor medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávie o spolupráci v oblasti zdravotníctva /Belehrad, 5.10.1963/. Platnosť nadobudol 13.3.1964.
- Dohovor medzi Československou republikou a Federatívnou ľudovou republikou   Juhosláviou o sociálnom poistení /Belehrad, 22.5.1957/. Na základe tohto Dohovoru sa občanom uvedených krajín, ktorí sa dočasne nachádzajú na území zmluvnej strany v prípade potreby poskytuje lekárska starostlivosť bezplatne. Gestorom tejto zmluvy je však za SR Ministerstvo práce, soc. vecí a rodiny SR.. Tento zmluvný dokument o bezplatnej zdravotnej starostlivosti je pre náš štát veľmi nevýhodný. Gestorom zmluvy o sociálnom poistení je Ministerstvo prace, sociálnych vecí a rodiny SR, a preto ju MZ SR nemôže zrušiť.
Macedónska strana predložila prostredníctvom svojho veľvyslanectva vo Viedni na MZV SR nový návrh Zmluvy medzi SR a Macedónskom o sociálnom zabezpečení. MPSVaR SR poslalo zmluvu na MZ SR so žiadosťou o stanovisko, nakoľko návrh zmluvy obsahuje aj vecné dávky. 

Ministerstvo pôdohospodárstva SR 

Ministerstvo pôdohospodárstva SR je gestorom zmlúv o spolupráci na hraničných vodách, zmlúv v oblasti poľnohospodárstva, veterinárnej a fytosanitárnej služby, potravinárstva, lesného a vodného hospodárstva, zmlúv v oblasti geodézie, kartografie a katastra.

V súvislosti s plnením dvojstranných a mnohostranných medzinárodných zmlúv v gescii MP SR nevznikli pri ich vykonávaní žiadne závažné problémy.

Vstupom Slovenskej republiky do EÚ sa bude rezort riadiť veterinárnou a fytosanitárnou legislatívou EÚ voči tretím krajinám. Z tohto dôvodu sa predpokladá ukončenie platnosti dohodou alebo vypovedanie doteraz platných medzivládnych dohôd v tejto oblasti. Z uvedeného dôvodu nebude rezort pokračovať v doterajších rokovaniach o príprave veterinárnych a fytosanitárnych dohôd s tzv. tretími krajinami z pohľadu EÚ a s krajinami, ktoré boli prizvané na vstup do EÚ v roku 2004.

Ministerstvo životného prostredia SR 

	Ministerstvo životného prostredia SR je gestorom zmlúv v oblasti životného prostredia.

V rámci bilaterálnej spolupráce sa v uplynulom roku intenzifikovala spolupráca s krajinami, s ktorými boli uzavreté dohody už v skoršom období, osobitne s Maďarskom, Rakúskom, Českou republikou a Švajčiarskom. Širokospektrálna spolupráca v oblasti životného prostredia s maďarskými partnermi zaznamenala kvalitatívny posun a orientáciu prevažne na konkrétnu projektovú spoluprácu s dôrazom na prihraničné regióny. Významne sa posilnila spolupráca so Švajčiarskom a podpísaných bolo sedem dohôd k vodohospodárskym projektom ako preventívnych opatrení v oblastiach postihnutých povodňami.  

Nosnými témami stretnutí a náplňou jednotlivých projektov s Rakúskom bolo dosiahnutie pokroku v prístupovom procese SR do Európskej únie s využitím skúseností a významnej podpory členských krajín EÚ. Vzájomná výmena skúseností pokračovala s Českou republikou, hlavne pri informovaní sa o postupoch oboch krajín pri implementovaní práva EÚ a pri premietaní záväzkov medzinárodných dohovorov do národnej legislatívy, hlavne v oblasti ochrany ovzdušia a odpadového hospodárstva.
	
V rámci mnohostrannej spolupráce sa pozornosť rezortu sústredila na ukončenie ratifikačného a prístupového procesu k významným medzinárodným dohovorom a protokolom v oblasti ochrany ovzdušia, biologickej bezpečnosti a cezhraničných účinkoch priemyselných havárií na životné prostredie a pre prehľadnosť ich uvádzame v plnom znení.
Addendum k dohode zo 16.2.2002 medzi Riaditeľstvom pre rozvoj a spoluprácu DEZA Švajčiarskeho departmentu pre zahraničné veci a Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky ohľadom financovania preventívnych opatrení v oblastiach postihnutých povodňami (podpis Bratislava 27.5.2003)

Dohoda medzi Riaditeľstvom pre rozvoj a spoluprácu DEZA Švajčiarskeho departmentu pre zahraničné veci a Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky a Slovenským vodohospodárskym podnikom, š.p. o spolupráci (podpis Bratislava 27.5.2003)

Dohoda medzi Riaditeľstvom pre rozvoj a spoluprácu DEZA Švajčiarskeho departmentu pre zahraničné veci a Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky a Slovenským vodohospodárskym podnikom, š.p. ohľadom projektu “Oprava hate a riečneho koryta v Prešove“ (podpis Bratislava 27.5.2003)
Dohoda medzi Riaditeľstvom pre rozvoj a spoluprácu DEZA Švajčiarskeho departmentu pre zahraničné veci a Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky a Slovenským vodohospodárskym podnikom, š.p. ohľadom projektu “Úprava odtokových pomerov Sučianskeho potoka v Sučanoch“ (podpis Bratislava 27. 8. 2003)

Dohoda medzi Riaditeľstvom pre rozvoj a spoluprácu DEZA Švajčiarskeho departmentu pre zahraničné veci a Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky a Slovenským vodohospodárskym podnikom, š.p. ohľadom projektu “Ľubietová – záchytné objekty plávajúcich predmetov na potoku Hutná“ (podpis Bratislava 27.8.2003)

Dohoda medzi Riaditeľstvom pre rozvoj a spoluprácu DEZA Švajčiarskeho departmentu pre zahraničné veci a Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky a Slovenským vodohospodárskym podnikom, š.p. ohľadom projektu “Lehota pod Vtáčnikom – vybudovanie suchého poldra“ (podpis Bratislava 27.8.2003)

Dohoda medzi Riaditeľstvom pre rozvoj a spoluprácu DEZA Švajčiarskeho departmentu pre zahraničné veci a Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky a Slovenským vodohospodárskym podnikom, š.p. ohľadom projektu “Brezno, úprava odtokových pomerov v povodí Kabátovského potoka (potoky Drábsko a Lúčanský) (podpis Bratislava 7.10.2003)

Protokol o perzistentných organických látkach k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom cez hranice štátov
(listina o prijatí uložená 30.12.2002, protokol nadobudol platnosť 23.6.2003)

Dohovor o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií
(listina o pristúpení uložená 9.9.2003)

Kartagenský protokol o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite
(ratifikačná listina uložená 24.11.2003)

Protokol o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru EHK OSN o hodnotení vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice
(podpis 19.12.2003)

	Závažné nedostatky pri napĺňaní uzavretých dvojstranných a mnohostranných zmlúv sa zatiaľ nevyskytli. Pri niektorých dohodách dočasne ustrnula spolupráca v dôsledku menovania nových partnerov, resp. zmeny kompetencie príslušnej organizácie zodpovednej za vykonávanie dohody.

Ministerstvo školstva SR

	Ministerstvo školstva SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre základné, stredné a vysoké školy, pre školské zariadenia, celoživotné vzdelávanie, pre vedu a pre štátnu starostlivosť o mládež a šport a preto je kompetentné uzavierať medzinárodné zmluvy vo vyššie uvedených oblastiach. 

V priebehu uplynulého roka neboli zaznamenané žiadne závažne problémy pri plnení záväzkov Slovenskej republiky v oblastiach patriacich do pôsobnosti rezortu školstva a všetky záväzky sa priebežne plnili v závislosti na finančných možnostiach rezortu.

V rámci plnenia záväzkov vyplývajúcich z Protokolu medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a Ministerstvom školstva, mládeže a telovýchovy Českej republiky o spolupráci v oblasti vzdelávania, mládeže, telesnej výchovy a športu na roky 2002-2006 nominovala na akademický rok 2003/2004 slovenská strana na čiastkové 1-semestrálne vysokoškolské štúdium v ČR 35 slovenských študentov a česká strana na rovnaké štúdium v SR 3 študentov z ČR. Vzhľadom na uvedený nepomer, ako aj vzhľadom na podstatný nepomer počtu českých študentov študujúcich na slovenských VŠ (k 30.10.2003: 429) oproti slovenským študentom študujúcim na českých VŠ (k 30.10.2003: 7643) pripravuje ZÚ SR v Prahe v spolupráci s MŠ SR okrúhly stôl za účasti médií pre predstaviteľov českých vysokých škôl s cieľom podrobnejšie informovať českú verejnosť o možnostiach vysokoškolského štúdia na Slovensku.
 
Tak ako v minulosti aj naďalej pretrvávajú problémy pri príchode štipendistov na študijné pobyty do Slovenskej republiky, nakoľko tento bez ohľadu na dĺžku pobytu si vyžaduje povolenie na prechodný pobyt za účelom štúdia. Jednotliví študenti prichádzajú bez potrebných dokladov, prípadne s nesprávnym typom víz, a tým nemôžu bez problémov nastúpiť na štúdium, nakoľko vysokoškolská inštitúcia ich nemôže zapísať na štúdium bez platných dokladov o pobyte v SR. Táto situácia je neraz spôsobená poskytovaním nesprávnych informácií ako aj nesprávnym postupom zo strany pracovníkov zastupiteľských úradov SR v zahraničí.
V súvislosti so vstupom SR do EÚ  bude ukončená platnosť nasledovných bilaterálnych dohôd:
Dohovor o vzájomnom uznávaní ekvivalentnosti dokladov o absolvovaní stredných, stredných odborných a vysokých škôl a rovnako dokladov o udieľaní vedeckých hodností a titulov, podpísaného v Prahe dňa 7. júna 1972,
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Bulharskej ľudovej republiky o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní a o vedeckých hodnostiach a tituloch vydávaných v Československej socialistickej republike a v Bulharskej ľudovej republike,
Protokol medzi vládou Československej socialistickej republiky a  vládou Indickej republiky o rovnocennosti vysvedčení, titulov a diplomov udieľaných na stredných školách, univerzitách a na iných vzdelávacích a vedeckých organizáciách a inštitúciách v Československej socialistickej republike a v Indickej republike,
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Irackej republiky o vzájomnom uznávaní dokladov o vzdelaní, ako aj o dokladov o vedeckých hodnostiach a tituloch udeľovaných v Československej socialistickej republike a v Irackej republike,
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Mongolskej ľudovej republiky o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní a o udelení vedeckých hodností, vydávaných v Československej socialistickej republike a v Mongolskej ľudovej republike,
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a Zväzovou výkonnou radou Skupštiny Socialistickej federatívnej republiky Juhoslávie o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní a dokladov o vedeckých hodnostiach a tituloch vydávaných v Československej socialistickej republike a v Socialistickej federatívnej republike Juhoslávii,
Protokol o rovnocennosti dokumentov o vzdelaní, vedeckých hodnostiach a tituloch, ktoré sa vydávajú alebo udieľajú v Československej socialistickej republike a vo Zväze sovietskych socialistických republík, 
Dohoda medzi vládou Československej socialistickej republiky a vládou Afganskej demokratickej republiky o vzájomnom uznávaní dokladov o dosiahnutom vzdelaní a dokladov o udelení vedeckých hodností a titulov,
Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a Kabinetom ministrov Ukrajiny o vzájomnom uznávaní rovnocennosti dokladov o vzdelaní vydaných v Slovenskej republike a v Ukrajine,

Ministerstvo kultúry SR

Ministerstvo kultúry SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre umenie, štátny jazyk a písomníctvo, krajinu a pamiatky, pre miestnu a osobitnú kultúru vrátane cirkví, náboženských spoločností a menšinových kultúr, pre verejné informácie, na vykonávanie autorského zákona a príbuzných práv ako aj pre výrobu a obchod v oblasti kultúry a preto je kompetentné uzavierať medzinárodné zmluvy vo vyššie uvedených oblastiach.

V roku 2003 boli v gescii ministerstva podpísané dve medzinárodné zmluvy vládneho charakteru:
- Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o spolupráci v oblasti kultúry, vedy, športu a mládeže (Budapešť 16.1.2003),
- Dohoda medzi Slovenskou republikou a Portugalskou republikou o spolupráci v oblasti vzdelávania, kultúry vedy a technického rozvoja, mládeže, športu a masovokomunikačných prostriedkov (Bratislava, 11.7.2003)

 ako aj 7 programov spolupráce ku kultúrnym dohodám.

 	Plnenie doteraz uzatvorených dohôd, resp. programov spolupráce je bez vážnych problémov, v zásade vyvážené, v závislosti od finančných možností oboch partnerských strán.

Ministerstvo spravodlivosti SR

Ministerstvo spravodlivosti je gestorom medzinárodných dvojstranných a mnohostranných zmlúv o právnej pomoci a úprave právnych vzťahov. 

	Tradične pretrvávajú problémy v plnení  Zmluvy medzi ČSSR a ZSSR o právnej pomoci  a právnych vzťahoch v občianskych, rodinných  a trestných veciach (vyhl. č. 95/1983 Zb.) zo strany Ukrajiny a  Ruskej federácie. Nie sú však spôsobené vlastným znením zmluvy, skôr nepružným vybavovaním zo strany ruských resp. ukrajinských orgánov. 

	Podobné problémy ako uvedené v bode 1) sú pri plnení zmluvy o právnej pomoci s Kubou (Zmluva medzi ČSSR a Kubánskou republikou o vzájomnej právnej pomoci v občianskych, rodinných a trestných veciach, vyhl. č. 80/1981 Zb.) a Vietnamom (Zmluva medzi ČSSR a VSR o právnej pomoci vo veciach občianskych a trestných, vyhl. č. 98/1984 Zb.): vybavenie dožiadaní trvá niekoľko rokov, niekedy je vybavenie úplne neúspešné a bez akejkoľvek správy zo strany príslušného ministerstva spravodlivosti, a to aj napriek opakovaným diplomatický  urgenciám. Vo vzťahu k týmto štátom, na rozdiel od bodu 1), však už nové veci nenapadajú a ide spravidla o ukončenie starších konaní.

	Pretrvávajú problémy s plnením Zmluvy medzi ČSSR a SFRJ o úprave právnych vzťahov vo veciach občianskych, rodinných a trestných (vyhl. č. 207/1964 Zb.) zo strany niektorých nástupníckych štátov, predovšetkým ZRJ, tiež z hľadiska jej praktického vykonávania. Osobitným problémom je vybavovanie dožiadaní vo vzťahu ku Kosovu, ktoré je pod správou OSN.

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR

	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR je gestorom uzavierania medzinárodných zmlúv v oblasti dopravy, pôšt a telekomunikácií. 
	
Cestná doprava
	Slovenská republika je viazaná 39-timi medzivládnymi dohodami o medzinárodnej cestnej doprave, ktoré sama uzavrela alebo prevzala sukcesiou. Pri plnení týchto dohôd sa nevyskytli žiadne vážnejšie problémy. Za príkladnú možno považovať spoluprácu s nasledovnými štátmi: Portugalsko, Španielsko, Veľká Británia, Nórsko, Švédsko, Fínsko, Dánsko, Holandsko, Belgicko, NSR, Švajčiarsko, Poľsko, Česká republika, Litva, Lotyšsko, Estónsko, Chorvátsko. Operatívne bolo potrebné riešiť niektoré problémy pri realizácii dohody v oblasti cestnej nákladnej dopravy najmä so štátmi: Maďarsko, Francúzsko, Bulharsko, Rumunsko, Grécko, Ruská federácia, Ukrajina, Slovinsko, Taliansko a Bielorusko. V ojedinelých prípadoch išlo o predloženie neplatných (nesprávnych) prepravných povolení na vstup kamiónov, resp. autobusov, o nedodržanie predpisov týkajúcich sa hmotnosti a rozmerov vozidiel, predpisov o technickom stave vozidiel a o práci osádok v medzinárodnej doprave. Počet týchto priestupkov vo vzťahu k počtu jázd kamiónov a autobusov je však zanedbateľný. S niektorými negatívnymi javmi sa slovenskí dopravcovia stretli pri realizácii medzivládnych dohôd v Bulharsku, v Rumunsku, Bielorusku a Ruskej federácií na Ukrajine, pri vybavovaní autobusov a kamiónov na hraničných priechodoch. Išlo najmä o vynucovanie si rôznych pozorností orgánmi vykonávajúcimi štátnu správu.
V rámci realizácie medzivládnych dohôd sa konalo rokovanie zmiešaných komisií o medzinárodnej cestnej doprave s Francúzskom, Maďarskom, NSR, Rakúskou republikou, Českou republikou, Talianskom, Slovinskom, Španielskom, Rumunskom, Tureckom a Bieloruskom.
	Kontingenty prepravných povolení pre cestnú nákladnú dopravu, ktoré boli na základe bilaterálnych dohôd vymenené sú s výnimkou Talianska, Rakúska a Francúzska pre realizáciu požiadaviek slovenského zahraničného obchodu postačujúce. V menovaných krajinách sa realizujú opatrenia v záujme ochrany vlastného trhu a životného prostredia, ktoré však voči slovenským dopravcom nemožno označiť za diskriminujúce, pretože slovenskí dopravcovia aj v týchto prepravných reláciách dosahujú až 80%-ný podiel na trhu.
	V pravidelnej autobusovej doprave sú v prevádzke pravidelné autobusové linky s Rakúskou republikou, Českou republikou, Maďarskom, Chorvátskom, Poľskom, Ukrajinou, Veľkou Britániou, Belgickom, Nemeckou spolkovou republikou, Francúzskom, Talianskom, Švajčiarskom a Gréckom. Sieť liniek je prispôsobená potrebám slovenských občanov a je postačujúca.
	Vykonávanie dohôd, výkon štátnej správy, najmä kontrolu ich dodržiavania, udeľovanie sankcií a pod. značne komplikuje fakt, že niektoré už podpísané dohody doteraz nenadobudli platnosť. Sú to:

-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Ukrajiny o medzinárodnej cestnej doprave,
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Belgického kráľovstva 
o medzinárodnej  cestnej doprave,
-	Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska o medzinárodnej cestnej doprave,
-	Dohoda o medzinárodnej cestnej preprave cestujúcich a batožiny (CVR),
-	Európska dohoda o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) – revidované znenie,
-	Európska dohoda o práci osádok v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) – úplné znenie, gestorom ktorej je MPSVaR SR.
V súvislosti s realizáciou medzinárodných vzťahov v cestnej doprave odporúčame, aby bola dokončená príprava a podpis dohôd o medzinárodnej cestnej doprave s Nórskom, Švédskom, Fínskom, Kazachstanom, Gréckom a Luxemburskom. 

Letecká doprava
Dohody Slovenskej republiky o leteckej doprave sa vykonávajú priebežne bez problémov, ktoré by museli byť riešené diplomatickou cestou.
S niektorými štátmi, ako sú Kuvajt, Irán, Kuba a Tunisko, dohody doteraz nenadobudli platnosť z dôvodu, že ich druhá zmluvná strana nenotifikovala. Tento problém sa rieši v spolupráci s medzinárodnoprávnym odborom MZV SR.
Mnohostranné dohovory a dohody, ktorých je SR zmluvnou stranou, sa vykonávajú priebežne bez toho, aby bolo potrebné riešiť spory. V roku 2004 sa bude prerokovávať revízia Rímskeho dohovoru z roku 1952 o škodách spôsobených cudzím lietadlom tretím osobám pod gesciou ICAO, ktorého by sa SR mala stať zmluvnou stranou.

Vodná doprava
Aj v tejto oblasti možno konštatovať, že pri plnení dohôd o vnútrozemskej plavbe, ktoré sú v gescii MDPT SR, nenastali žiadne problémy. V súvislosti s prehodnocovaním platnosti bilaterálnych dohôd o obchode a plavbe, ktoré sú v gescii Ministerstva hospodárstva SR, v r. 2002 MDPT SR navrhlo ponechať v platnosti ustanovenia o plavbe v dohodách s Ruskom a Bulharskom, kým nebudú uzavreté nové dohody. Bulharskej republike bol v roku 2000 zaslaný návrh novej dohody. V r. 2004 opätovne preveríme záujem bulharskej strany o uzavretie tejto dohody.
	V roku 2004 by sa mali uskutočniť rokovania Zmiešaného výboru, ktorý operatívne rieši otázky súvisiace s vykonávaním dohôd o vnútrozemskej plavbe, a to s Nemeckom, Holandskom, Českou republikou a Chorvátskom.

Železničná doprava
Pri vykonávaní bilaterálnych medzinárodných dohôd o železničnej doprave sa za uplynulý rok nevyskytli závažnejšie problémy. Dohody o železničnej doprave so susednými štátmi zostanú naďalej v platnosti aj po vstupe SR do EÚ, prípadne budú v niektorých upravené ustanovenia o prekračovaní štátnych hraníc. 
Expertné rokovania by mali pokračovať k dohode  o železničnej doprave s Maďarskom, k dohode o peážnej železničnej doprave na trati Lučenec – Veľký Krtíš s Maďarskom a k dohode s Nemeckom o uľahčení životne dôležitých civilných cezhraničných prepráv. K prvým dvom dohodám boli rokovania pozastavené z toho dôvodu, že na predchádzajúcich rokovaniach sa nepodarilo odstrániť rozpor ohľadom prekračovania štátnych hraníc a bolo dohodnuté, že problematika sa definitívne uzavrie až po podpise medzištátnej Zmluvy medzi SR a MR o hraničnom vybavovaní v cestnej, železničnej a vodnej doprave, ktorej gestorom je Ministerstvo vnútra SR. Po vstupe oboch štátov do EÚ bude problém prekračovania hraníc pracovníkmi železníc bezpredmetný a bude možné bezproblémovo ukončiť rokovania k dohode.

Cestná infraštruktúra
	Dohody uzavreté v oblasti cestnej infraštruktúry s cieľom zabezpečenia prepojenia cestnej siete Slovenskej republiky so sieťami susedných štátov, ako aj s cieľom stanovenia pravidiel údržby spoločných úsekov ciest, objektov a mostov na spoločných štátnych hraniciach sa priebežne plnia a za uplynulý rok sa nevyskytol žiadny prípad porušenia ich ustanovení. Predpokladá sa sklz v plnení Dohody medzi ministrom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a ministrom dopravy a morského hospodárstva Poľskej republiky o zmene Dohody medzi Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a Ministerstvom dopravy a morského hospodárstva Poľskej republiky o určení miesta spojenia plánovanej diaľnice D 18 na slovenskej strane a plánovanej smerovo rozdelenej komunikácie na poľskej strane na slovensko-poľskej štátnej hranici medzi obcami Skalité – Zwardoň a o ich priebehu v pohraničnej oblasti, podpísanej v Bratislave 29. novembra 1995. Obe strany sa v dohode zaviazali do konca roka 2005 vytvoriť podmienky na prejazd cestnej nákladnej dopravy bez obmedzení cez cestný hraničný priechod Skalité – Zwardoň. Obe zmluvné strany nie sú schopné tento termín splniť, preto je ho potrebné presunúť z roku 2005 na neskorší termín.
	V roku 2004 sa budú viesť rokovania o dohodách s Českou republikou, Maďarskom, Poľskom a Rakúskom (konkrétne dohody sú uvedené v bode II. tejto prílohy). 
Pošty a telekomunikácie
	V oblasti pôšt a telekomunikácií sa všetky dvojstranné a mnohostranné dohody plnia priebežne a bez problémov. Zabezpečovanie medzinárodného poštového styku sa uskutočňuje podľa Aktov Svetovej poštovej únie, ktorých zmeny budú schválené na 23. Svetovom kongrese v Bukurešti v októbri t.r. Medzinárodná spolupráca v oblasti telekomunikácií medzi Slovenskou republikou a členskými štátmi Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU) sa uskutočňuje v súlade so základnými dokumentmi ITU, ktorých dodatky a zmeny schválené Konferenciou vládnych splnomocnencov ITU naposledy v Marakéši v r. 2002 prijala aj vláda SR.

Ministerstvo obrany SR 

Ministerstvo obrany je gestorom uzavierania medzinárodných zmlúv v oblasti vojenskej spolupráce a v oblasti medzinárodného vojnového práva.

Vykonávanie a plnenie záväzkov vyplývajúcich z platných dohôd je na požadovanej úrovni nielen zo strany Ministerstva obrany SR, ale aj zo strany zahraničných partnerov. Pri uzatváraní a vykonávaní dohôd Ministerstvo obrany aktívne spolupracuje s Ministerstvom zahraničných vecí.

Ministerstvo zahraničných vecí SR

Ministerstvo zahraničných vecí SR je gestorom základných politických zmlúv, zmlúv v oblasti ľudských práv a zmlúv uzavretých v rámci OSN a iných medzinárodných vládnych organizácií, ak uzavieranie týchto zmlúv nepatrí inému ministerstvu.

Po ukončení rokovaní o členstve v EÚ sa prelínal monitorovací proces plnenia záväzkov prijatých počas prístupových rokovaní s plnením ustanovení Európskej dohody. V prvom polroku sa v rámci monitorovacieho procesu uskutočnilo niekoľko zasadaní asociačných podvýborov. Plnenie záväzkov a úloh vyplývajúcich z ustanovení Európskej dohody bolo zhodnotené na 10. zasadaní Asociačného výboru SR-EÚ, ktoré sa uskutočnilo 7.7.2003 v Bratislave. Počas zasadania rezorty využili príležitosť na zdôraznenie postoja SR pri zabezpečovaní záväzkov a úloh a celkovej príprave na členstvo v EÚ uvedených v materiáli ÚV SR, ktorý bol zaslaný Európskej komisii ako podklad k monitorovacej správe o SR. V druhom polroku sa neuskutočnilo žiadne ďalšie zasadanie spoločného orgánu vytvoreného na základe Európskej dohody a pozornosť sa sústredila predovšetkým na plnenie záväzkov súvisiacich s prípravou SR na členstvo v EÚ.

Slávnostným podpisom Zmluvy o pristúpení k EÚ dňa 16. 4. 2003 v Aténach došlo k zavŕšeniu prístupového procesu a negociácií o vstupe do EÚ, ktoré Slovensko viedlo počas uplynulých 3 rokov. Slovensko sa medzi prvými krajinami zhostilo aj úlohy včasnej ratifikácie Zmluvy o pristúpení, ktorá je podmienkou jej vstúpenia do platnosti 1. mája 2004. 
Pozn. Dňa 1. júla schválila Zmluvu o pristúpení SR k EÚ Národná rada SR a 26. augusta prezident SR R. Schuster slávnostne podpísal ratifikačnú listinu k zmluve. Táto listina bola dňa 9. októbra 2003 uložená u talianskej vlády, čím sa oficiálne zavŕšil ratifikačný proces zo strany SR. 

Podpisom Zmluvy o pristúpení k EÚ  a jej vstúpením do platnosti dňom  1. mája 2004, vyplývajú z jej ustanovení pre SR nové záväzky a úlohy, okrem iného aj revízia bilaterálnej zmluvnej základne SR vo vzťahu k tretím krajinám, ktorá sa v súčasnosti už priebežne realizuje. 

	S rozšírením Európskej únie sa nové členské krajiny Európskej únie stanú zároveň aj členmi Dohody o Európskom hospodárskom priestore (European Economic Area Agreement – EEAA). Slovenská republika (ako aj ostatné nové ČK EÚ)  sa stane novou zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore na základe Dohody o účasti v Európskom hospodárskom priestore, ktorá bola podpísaná dňa 14. októbra 2003 v Luxemburgu zástupcami členských a pristupujúcich krajín EÚ, Nórska, Lichtenštajnska a Islandu.  Dohoda bude následne ratifikovaná v súčasných členských krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru a v krajinách, ktoré sa stanú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru tak, aby nadobudla platnosť dňom vstupu nových členských krajín do EÚ, t.j. 1. mája 2004. Ratifikačná listina bude po ukončení ratifikačného procesu v Slovenskej republike uložená na Generálnom sekretariáte Rady Európskej únie. 

Slovenská republika bola k 31. 12. 2003 signatárom a zmluvnou stranou mnohostranných zmluvných dokumentov v oblasti odzbrojenia, kontroly zbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia:

Zmluva o nešírení jadrových zbraní - NPT (z r. 1968, platná od 5.3.1970)
NPT podpísala ČSSR v r.1968 a ratifikovala 22.7.1979. V rámci zmluvných podmienok NPT si Slovenská republika plní všetky záväzky, ktoré spočívajú najmä v podpore technickej spolupráce pri využití jadrovej energie (čl. IV NPT) predovšetkým prostredníctvom členstva v Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE) a uplatňovaním dohody o zárukách s MAAE (podľa čl. III NPT) z 3.3.1972. Nová dohoda o úplných zárukách a dodatkový protokol k tejto záruke boli podpísané 27.9.1999 a ÚJD SR v súčasnosti zabezpečuje ratifikačný proces. Implementácia čl. III.2 NPT sa realizuje kontrolou exportu jadrových materiálov, zariadení a jadrových technológií v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Zanggerovho výboru (ZC) a do Skupiny jadrových dodávateľov (NSG). Zabezpečenie jadrových materiálov pred ich zneužitím na vojenské a teroristické účely bolo plnené aj v rámci záväzkov podľa Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov, ktorého depozitárom je generálny riaditeľ MAAE (z r. 1979, platný od 8. 2. 1987).
V rámci hodnotiaceho procesu NPT SR predložila na zasadnutí 2. zasadnutia Prípravného  výboru Hodnotiacej konferencie NPT 2005 (Ženeva, 28. 4.-9. 5. 2003) - v súlade so závermi predchádzajúcej Hodnotiacej konferencie (HK) NPT z roku 2000 - svoju národnú správu o plnení článku VI Zmluvy o nešírení (NPT) a ods. 4(c) rozhodnutia z roku 1995 o “Zásadách a cieľoch jadrového nešírenia a odzbrojenia“.

Zmluva o všeobecnom zákaze jadrových skúšok - CTBT (z r.1996, nenadobudla platnosť)

Slovenská republika podpísala CTBT dňa 30.9.1996 a ratifikovala dňa 3.3.1998. Zmluva o úplnom zákaze jadrových skúšok ešte nenadobudla platnosť, keďže ju neratifikoval potrebný počet štátov podľa článku 14, ods. 2 (zo 44 štátov uvedených v prílohe 2, ktorých ratifikácia je potrebná na vstup zmluvy do platnosti, ju ratifikovalo len 31). 

Slovenská republika uskutočňuje svoju politiku a aktivity v duchu zmluvy. Podieľa sa na práci Prípravnej komisie Organizácie zmluvy o úplnom zákaze jadrových skúšok (PrepCom CTBTO), ktorá má štatút medzinárodnej organizácie (členmi sú signatári CTBT) s úlohou vytvoriť verifikačný režim podľa CTBT pred vstúpením zmluvy do platnosti. 

Na prelome septembra a októbra 2001 sa na Slovensku uskutočnil technický experiment OSI (On Site Inspection - inšpekcia na mieste). Experiment bol expertmi vysoko pozitívne hodnotený. Ako hostiteľská krajina sme pripravení spolupracovať na realizácii podobných aktivít PrepComu CTBTO aj v budúcnosti. SR ponúkla možnosť opäť realizovať podobný experiment na území SR.
V dňoch 3. – 5. 9. 2003 sa vo Viedni uskutočnila 3. konferencia podľa článku XIV. zmluvy k urýchleniu nadobudnutia jej platnosti. SR, spolu s ďalšími krajinami, účasťou ministra ZV SR na tejto konferencii zvýraznila význam zmluvy pre posilnenie režimu nešírenia jadrových zbraní a jadrové odzbrojenie. 

Dohovor o zákaze chemických zbraní - CWC (prijatý r.1992, platný od 29.4.1997)
SR podpísala CWC dňa 14.1.1993 a ratifikovala 27.10.1995.
SR si plní záväzky podľa CWC. V zmysle zákona NR SR č. 129/98 funkciu národného orgánu pre zákaz chemických zbraní (v zmysle čl. VII CWC) vykonáva Ministerstvo hospodárstva SR, ktoré každoročne predkladá vláde SR správu o implementácii dohovoru. Implementácia kontroly exportu chemických látok, zariadení a príslušných technológií vyplývajúcich z dohovoru sa realizuje prostredníctvom národného systému kontroly exportu tovarov dvojakého použitia, ako aj v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Austrálskej skupiny.

V rámci svojho pôsobenia v OPCW sa SR v máji 2003 stala členom jej Výkonnej rady na nasledujúce dvojročné obdobie. Zvolenie SR potvrdzuje dlhodobý aktívny prístup SR v rámci chemického odzbrojenia a uznanie zo strany ostatných členských štátov organizácie. SR zároveň pokračuje v aktívnej spolupráci s OPCW pri implementácii Dohovoru o zákaze chemických zbraní zameranej predovšetkým na medzinárodnú spoluprácu a pomoc medzi zmluvnými stranami.

V rámci aktívnej spolupráce s OPCW a ostatnými zmluvnými stranami CWC predložila SR začiatkom roku OPCW návrh na uskutočnenie 3 aktivít na území SR za medzinárodnej účasti - workshop o koordinácii pomoci, kurz protichemickej ochrany pre inštruktorov z členských štátov OPCW a špeciálny výcvik expertov Technického sekretariátu OPCW a expertov členských krajín OPCW so skutočnými vysoko rizikovými látkami.
Dôležitou súčasťou spolupráce OPCW bolo aj schválenie bilaterálnej dohody medzi OPCW a SR o výsadách a imunitách 8. konferenciou členských štátov OPCW v októbri 2003.

Dohovor  o zákaze biologických zbraní - BWC (z r.1972, platný od 26.3.1975)
ČSSR podpísala dohovor dňa 10.4.1972 a ratifikovala 30.4.1973. SR si plní svoje záväzky vyplývajúce z BWC (označovaný aj ako BTWC) a predkladá každoročne GT OSN  národnú výročnú deklaráciu o stave a vývoji v sledovanej oblasti. Experti SR sa zúčastňujú konzultácií o posilnení BWC. Implementácia kontroly exportu biologických látok, zariadení a príslušných technológií sa realizuje prostredníctvom národného systému kontroly exportu tovarov dvojakého použitia, ako aj v koordinácii s ďalšími krajinami združenými do Austrálskej skupiny. Na 5. hodnotiacej konferencii zmluvných strán BWC v novembri 2002, po neúspešných snahách o prijatie Verifikačného protokolu BWC, bol prijatý plán ďalších konzultácií o posilnení BWC na obdobie do r. 2006. 
SR má z hľadiska BWC pomerne uspokojivo rozvinutý systém kontroly dodržiavania BWC vo vzťahu k exportom biologických látok (licenčná politika). Výrazne však zaostáva v stave existujúcej legislatívy týkajúcej sa zaobchádzania s biologickými látkami vo vnútri štátu. Pre SR vyplýva naliehavá potreba intenzívne sa nastolenej problematike venovať s cieľom dosiahnuť štandard EÚ a aj týmto spôsobom prispieť k riešeniu aktuálnych otázok spojených s rizikami šírenia ZHN, vrátane celosvetového boja proti terorizmu. 
Daná problematika sa dotýka viac ako 10 rezortov, pričom kľúčové sú MZ SR a MH SR. Problémom v súčasnosti je určenie primárne zodpovedného rezortu a koordinácia prípravy spomenutých legislatívnych opatrení medzi nimi. 

Dohovor o zákaze protipechotných mín - Ottawský dohovor (z r.1997, platný od 1.3.1999)
SR podpísala Ottawský dohovor 3.12.1997 a ratifikovala 25.2.1999. SR si plní svoje záväzky vyplývajúce z dohovoru a predkladá každoročne GT OSN  národnú výročnú deklaráciu o stave a vývoji v sledovanej oblasti. SR taktiež predkladá národnú deklaráciu sekretariátu OBSE. V snahe o podporu univerzálnej platnosti Ottawského dohovoru a posilnenie medzinárodnej transparentnosti Slovensko už zlikvidovalo všetky zásoby svojich protipechotných mín (s výnimkou minimálneho počtu povoleného dohovorom). Týmto krokom SR splnila jeden z hlavných záväzkov Ottawského dohovoru. 
SR je známa aj svojou aktívnou účasťou na odmínovacích prácach v rôznych regiónoch sveta, najmä na území bývalej Juhoslávie, Etiópie a Eritrey a Afganistanu. Pri napĺňaní uznesení Ottawského dohovoru spolupracuje MZV hlavne s MO SR, ale aj ďalšími rezortmi. 

Dohovor o určitých druhoch konvenčných zbraní - CCW (prijatý r.1980, platný vrátane I. až III. protokolu od 2.12.1983, Pozmenený protokol II. od 3.12.1998, IV. protokol od 30.7.1998)
	ČSSR podpísala CCW s I. až III. protokolom dňa 10.4.1981 a ratifikovala 31.8.1982, Pozmenený protokol II a IV. protokol dňa 30.11.1999.
SR plní svoje záväzky vyplývajúce z dohovoru a predkladá každoročne GT OSN  národnú výročnú deklaráciu k doplnenému Protokolu II. Pri napĺňaní uznesení dohovoru spolupracuje MZV hlavne s MO SR, ale aj ďalšími rezortmi. 
Druhou hodnotiacou konferenciou v r. 2001 bola prijatá Zmena článku 1 dohovoru, ktorá je predmetom ratifikácie zmluvných strán dohovoru. Ratifikácia zo strany SR je v záverečnom štádiu a ukončená by mala byť najneskôr vo februári 2004.

SR dodržiava tiež záväzky vyplývajúce z ďalších zmluvných dokumentov zahrňujúcich bezpečnostné otázky:

Ženevský protokol z r.1925 (zákaz použitia dusivých a jedovatých plynov a bakteriologických prostriedkov vo vojne). ČSR podpísala protokol 17.6.1925 a ratifikovala 16.8.1938;

Antarktická zmluva (mierové využitie Antarktídy) z r. 1959, platná od 23.6.1961. ČSSR pristúpila k zmluve 14.6.1962;

Dohovor o zákaze vojenského alebo akéhokoľvek zneužitia techniky proti životnému prostrediu - ENMOND z r.1976, platný od 5.10.1978. ČSSR podpísala ENMOND 18.5.1977 a ratifikovala 12.5.1978.

Zmluva o zásadách činnosti štátov pri výskume a využívaní kozmického priestoru vrátane Mesiaca iných nebeských telies (mierové využívanie vesmíru) z r.1967, platná od 10.10.1967. ČSSR podpísala zmluvu 27.1.1967 a ratifikovala 11.5.1967.

Zmluva o zákaze pokusov s jadrovými zbraňami v ovzduší, v kozmickom priestore a pod vodou – PTBT z r.1963, platná od 10.10.1963. ČSSR podpísala zmluvu 8.8.1963 a ratifikovala 14.10.1963.

Zmluva o zákaze umiestňovania jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia na dne morí a oceánov a v jeho podzemí - Seabed Treaty z r.1971, platná od 18.5.1972. ČSSR podpísala zmluvu 11.2.1971 a ratifikovala 11.1.1972.

Organizácia Severoatlantickej zmluvy (NATO):

	Napriek ukončeným rozhovorom o členstve SR v NATO a ukončení vnútroštátneho procesu prístupu k Severoatlantickej zmluve, SR až do odovzdania ratifikačných listín depozitárovi Zmluvy nie je členskou krajinou NATO.

	Ako partnerská krajina má SR uzavreté nasledovné zmluvy s NATO: Bezpečnostná dohoda (gestor NBÚ), Zmluva PzM o štatúte ozbrojených síl (tzv. PfP SOFA v gescii MO SR) a jej dva protokoly (taktiež v gescii MO SR). S aplikáciou týchto zmlúv neboli spojené žiadne závažné problémy. 

	V rámci prístupového procesu SR do NATO sa SR zaviazalo zabezpečiť do 6 mesiacov po vstupe Slovenskej republiky do NATO ratifikáciu alebo pristúpenie ku všetkým právnym dokumentom, ktoré konštituujú právne acquis:
	–	Zmluva medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúca sa na štatút ich ozbrojených síl (Londýn, SOFA);
	–	Protokol o štatúte medzinárodného vojenského veliteľstva zriadeného podľa Severoatlantickej zmluvy (Parížsky protokol);
	–	Dohoda o právnom postavení Organizácie Severoatlantickej zmluvy, predstaviteľov štátov a Medzinárodného sekretariátu (Ottawský dohovor);
	–	Dohoda o právnom postavení misií a predstaviteľov tretích štátov pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy (Bruselský dohovor);
	–	Dohoda medzi účastníckymi stranami Severoatlantickej zmluvy o bezpečnosti informácií;
	–	Dohoda o vzájomnej ochrane utajenia objavov týkajúcich sa obrany a na ktoré sa podali žiadosti o udelenie patentov;
	–	Dohoda NATO o poskytovaní technických informácií na obranné účely;
	–	Dohoda o spolupráci v oblasti jadrových informácií ;
	–	Administratívne nariadenie na implementáciu Dohody o spolupráci v oblasti jadrových informácií.
V súčasnosti prebieha podľa stanovených požiadaviek Aliancie proces prípravy prístupu SR k týmto medzinárodným dokumentom.

	V rámci Ročného národného programu prípravy SR na členstvo v NATO v roku 2003 bola v oblasti právnych otázok naďalej sústredená pozornosť na plnenie úloh súvisiacich so zabezpečovaním plne kompatibilného vnútroštátneho právneho poriadku SR k normám NATO v oblasti uplatňovania a realizácie požiadaviek kolektívnej obrany. V roku 2003 vláda Slovenskej republiky prijala niekoľko uznesení, ktoré určili prioritu úloh v oblasti prístupového procesu do NATO. Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 36 z 15. januára 2003 k správe o priebehu a výsledkoch prístupových rozhovorov SR o členstve v Organizácii Severoatlantickej zmluvy bolo ministrovi zahraničných vecí, ministrovi obrany a riaditeľovi Národného bezpečnostného úradu uložené vykonať potrebné opatrenia na pristúpenie Slovenskej republiky k dokumentom tvoriacim právne acquis Organizácie Severoatlantickej zmluvy (viď bod 3). 

	Časový plán plnenia reforiem v právnej oblasti obsahuje záväzok Slovenskej republiky vo vzťahu k NATO doriešiť problematiku flexibility v otázkach spojených s rozhodovaním vlády Slovenskej republiky a Národnej rady Slovenskej republiky o prítomnosti zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky a o vysielaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky. Úloha iniciovať rokovania o novelizácii Ústavy Slovenskej republiky v uvedených otázkach ako aj vzhľadom na potrebu maximálnej flexibility rozhodovania orgánov Slovenskej republiky v rámci článku 5 Severoatlantickej zmluvy, t. j. v súvislosti s uplatňovaním systému kolektívnej bezpečnosti, bola riešená vypracovaním návrhu na doplnenie zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky (§88a upravujúci zásadu bezodkladného zvolania rokovania NR SR v prípade vysielania a prijímania ozbrojených v prípade plnenia záväzkov vyplývajúcich z plnenia zmluvy o kolektívnej obrane proti napadnutiu).

	Otázky súvisiace s podporou hostiteľskej krajiny v rámci prítomnosti zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky boli v priebehu rokov 2000-2003 riešené novelizáciami všetkých dotknutých všeobecne záväzných právnych predpisov tak, aby korešpondovali s požiadavkami NATO v tejto oblasti tak, ako to vyplýva predovšetkým zo statusových zmlúv podľa V. kapitoly Akčného plánu členstva: 
	–	zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov,
	–	zákon č. 381/1997 Z. z. o cestovných dokladoch v znení zákona č. 441/2001 Z. z., 
	–	zákon č. 140/1961 Zb. Trestný zákon v znení neskorších predpisov,
	–	zákon č. 141/1961 Zb. o trestnom konaní súdnom (Trestný poriadok) v znení neskorších predpisov,
	–	zákon č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch v znení neskorších predpisov,
	–	zákon č. 124/1992 Zb. o Vojenskej polícii v znení zákona č. 422/2002 Z. z.,
	–	zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov,
	–	zákon č. 239/2001 z. z. o spotrebnej dani z minerálnych olejov v znení neskorších predpisov,
	–	zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 87/1994 Z. z. o cestnej dani v znení neskorších predpisov,
	–	zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov,
	–	zákon č. 238/2001 Z. z. Colný zákon v znení neskorších predpisov,
	–	zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov,
	–	zákon č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky v znení zákona č. 512/2002 Z. z.,
	–	zákon č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov.

Hodnotenie plnenia medzinárodných zmlúv v gescii MZV SR v oblasti medzinárodnej ekonomickej spolupráce:
Dohoda medzi vládou SR a Radou ministrov Srbska a Čiernej Hory o rozvojovej spolupráci bola podpísaná dňa 19. 6. 2003 ministrom ZV v Belehrade. Vymedzuje všeobecné podmienky pre poskytovanie oficiálnej rozvojovej pomoci Slovenska Srbsku a Čiernej Hore ako programovej krajine
-	dohodu schválil parlament SČ-H dňa 26. 12. 2003, nadobudne platnosť 30 dní od obdržania druhej nóty oznamujúcej ukončenie vnútroštátneho schvaľovacieho procesu (t.j. od obdržania nóty zo srbskej strany).
Memorandum o porozumení medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Kanady o programe ODACE
-	podpísané dňa 10.7. 2003, text schválila vláda SR 29.5. 2002, podpisom poverila ministra ZV. Pre slovenskú stranu nadobudol dokument  charakter medzinárodnej zmluvy, pre kanadskú stranu ostal memorandom, až po dohode medzi MZV Kanady a CIDA kanadská strana podpísala túto dohodu.
-	plnenie bez komplikácií

Memorandum o porozumení medzi vládou Slovenskej republiky a Rozvojovým programom OSN (UNDP) o rozvojovej spolupráci 

-	podpísané dňa 30. 9. 2003 ministrom ZV, vytvára základný právny rámec pre poskytovanie rozvojovej pomoci Slovenskej republiky prostredníctvom spoločného mechanizmu - UNDP Trust fondu a predpoklad vzájomnej úzkej donorskej koordinácie a spolupráce
-	plnenie bez komplikácií

Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Švajčiarskej konfederácie o poskytovaní finančnej pomoci 

- Dohoda je pôvodne podpísaná dňa 27. 9. 1993, predĺžená v roku 1997, 1999, modifikovaná v roku 2000 a ďalej predĺžená v roku 2001 a ostatne v roku 2003 predĺžená dohodou oboch strán na obdobie ďalších dvoch rokov do 27. septembra 2005. 
-	dohoda je vykonávaná priebežne a bez komplikácií.  

Plnenie medzinárodných v oblasti ochrany ľudských práv: 

Slovenská republika ako zmluvná  strana väčšiny mnohostranných dohovorov v oblasti dodržiavania ľudských práv sa v roku 2003 aktívne zapájala do medzinárodných aktivít pri presadzovaní a dodržiavaní ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám. V tomto kontexte podporujeme úsilie medzinárodného spoločenstva o posilnenie a reformu ľudsko-právneho mechanizmu vrátane efektívnejšieho fungovania monitorovacích orgánov systému “treaty bodies“ a hlásime sa k myšlienke dôslednej implementácie ľudsko-právnych dokumentov na národnej úrovni.

1.	Plnenie záväzkov v rámci systému OSN 

Slovenská republika je zmluvnou stranou takmer všetkých zmlúv OSN, týkajúcich sa problematiky ľudských práv. Procesu vypracovania správ k jednotlivým dohovorom OSN sa zúčastňujú všetky relevantné rezorty, ktoré v prípade potreby vysielajú svojich expertov aj na prerokovanie správ pred jednotlivými výbormi OSN. Spolupráca medzi relevantnými ministerstvami pri príprave a obhajobe implementačných správ dosiahla za obdobie samostatnej SR dobrú úroveň. Stále však existuje priestor pre zrýchlenie vzájomnej komunikácie a spolupráce, ktorý môže prispieť k tomu, aby boli správy SR predkladané načas. 
MZV SR je gestorom predkladania správ k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach, Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Medzinárodnému dohovoru o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie a Dohovoru proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu. Gestorstvo predkladania správ k Dohovoru o právach dieťaťa a k Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien patrí MPSV a R SR.

a)  Obhajoba druhej periodickej správy SR pred CCPR

Pod gesciou MZV SR obhajovala delegácia Slovenskej republiky v dňoch 17. – 18. júla 2003 v Ženeve pred Výborom OSN pre ľudské práva (HRC) Druhú periodickú správu Slovenskej republiky k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach, ktorú predložilo MZV SR uvedenému výboru 30. júla 2002. Správa obsahovala komplexnú informáciu o pokroku, dosiahnutom v oblasti uplatňovania tohto ľudsko-právneho dokumentu na Slovensku za obdobie posledných štyroch rokov. Medzi otázky, ktoré najviac zaujímali členov výboru patrili také témy ako: antidiskriminačná legislatíva, integrácia rómskej národnostnej menšiny do majoritnej spoločnosti, implementácia odporúčaní výboru pre ľudské práva. Delegácia SR zodpovedala aj také citlivé otázky, ako sú údajné násilné a nútené sterilizácie rómskych žien na Slovensku, zaraďovanie rómskych detí do špeciálnych škôl, segregácia Rómov v oblasti bývania, pretrvávajúca nízka prestíž polície, a tiež aj otázky slovensko-maďarskej menšinovej problematiky.

Výbor dostatočne ocenil kvalifikované odpovede členov slovenskej delegácie na viaceré doplňujúce otázky a okrem iného konštatoval pokrok v legislatíve krajiny. Výbor nenavodil napätú atmosféru tým, že by systematicky poukazoval na chyby a nedostatky v legislatíve a v aktivitách Slovenska, v niektorých prípadoch vyjadroval skôr svoje postrehy, vyslovoval návrhy a povzbudenia pri hľadaní nápravy porušovania ľudských práv. Na strane druhej však vyjadril obavy z nedostatočnej a málo efektívnej politiky vlády pri zlepšovaní podmienok života rómskej menšiny, ich nízkom zastúpení v politickom živote krajiny, ako aj obavy zo stále pretrvávajúcich predsudkov a negatívnej verejnej mienky voči Rómom.
	
Výbor na svojom neskoršom zasadnutí v júli 2003 prijal “Záverečné pripomienky Výboru pre ľudské práva“, ktoré boli zverejnené na internetovej stránke výboru v auguste 2003 a tvoria prílohu materiálu. Odporúčania výboru sú formulované v kritickom duchu, čo zodpovedá praxi a štýlu práce výboru, uplatňovanej všeobecne ku všetkým zmluvným stranám paktu.

b) Vypracovanie periodickej správy k CERDu.

Dňa 13. novembra 2003 bola Výboru OSN na odstránenie rasovej diskriminácie (CERD) predložená Štvrtá a piata periodická správa SR k Medzinárodnému dohovoru o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie. Správa bola vypracovaná na základe štrukturálnej koncepcie Dohovoru a nechýbajú v nej  odpovede na odporúčania prezentované Výborom. Jej obsahom sú informácie o plnení záväzkov vyplývajúcich z jednotlivých článkov Dohovoru za obdobie od druhej polovice roku 2000 až do konca roku 2002 ako aj odpovede na odporúčania Výboru. Slovenská republika v nej informuje o všetkých relevantných legislatívnych zmenách a spoločenských aktivitách, ktoré sa v tomto období realizovali. Správa podrobne informuje o faktických opatreniach a konkrétnych krokoch vlády, orgánov štátnej správy ako aj o niektorých aktivitách mimovládneho sektoru za účelom napomáhania pri odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie a intolerancie v krajine. Pri vypracovaní predmetnej periodickej správy spolupracovalo MZV SR nielen zo zainteresovanými rezortmi štátnej správy ale aj s mimovládnymi organizáciami, predovšetkým: Občianske združenie Ľudia proti rasizmu alebo INFOROMA.

V zmysle procedurálnych pravidiel Výboru bude Slovenská republika informovaná o termíne konania zasadnutia Výboru, na ktorom bude správa posudzovaná. Podľa zaužívanej praxe Výboru možno predpokladať, že posudzovanie správy prebehne na jeseň v roku 2004 alebo na jar v roku 2005. 

c) Obhajoba východiskovej správy SR pred CESCR. 

Východisková správa Slovenskej republiky k Medzinárodnému paktu o hospodárskych sociálnych a kultúrnych právach bola posudzovaná  pred  Výborom OSN  pre hospodárske, sociálne a kultúrne práva v novembri  2002  v  Ženeve. Výbor adresoval delegácii SR vyše 150 otázok, ktorých predmetom boli aj nediskriminácia v slovenskej legislatíve (vo vzťahu k cudzincom a Rómom) alebo rovnoprávnosť mužov a žien. Členov výboru zaujímali otázky dodržiavania práva na zdravie, zdravotnícka starostlivosť v psychiatrických nemocniciach, starostlivosť o sociálne slabšie vrstvy slovenskej populácie, vrátane Rómov školská dochádzka rómskych detí a dôvody neukončenia stredoškolského štúdia rómskych študentov. Predmetom záujmu členov výboru boli aj konkrétne prípady aplikácie článkov paktu pred vnútroštátnymi súdmi, vrátane  Ústavného súdu SR 
V máji 2003 bola  vláde  SR predložená  “Informácia o obhajobe Východiskovej správy SR k CESR a o odporúčaniach, prijatým Výborom CESCR pre Slovenskú republiku“. Vláda SR materiál  schválila uznesením v júni 2003.  

d) Príprava periodických správ k ostatným ĽP dokumentom  OSN

V roku 2003 boli tiež začaté práce na vypracovaní Druhej periodickej správy SR k Dohovoru o právach dieťaťa a Druhej periodickej správy k Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, ktorých gestorom je Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

II. Aktivity SR v rámci systému EÚ

Ochrana ľudských práv v rámci EÚ je v primárnom práve EÚ zakotvená pomerne fragmentálne, čo vedie k myšlienke vzniku Charty práv EÚ. Od kedy prijala Európska rada v júni 1999 v Kolíne nad Rýnom kodifikáciu ľudských práv ako svoju agendu a od kedy zasadal Konvent EÚ ako aj Národný konvent SR, zástupcovia MZV SR aktívne participovali na všetkých meritórnych otázkach súvisiacich s otázkou právnej záväznosti Charty práv EÚ ako aj v otázke praktickej koexistencie dvoch režimov ochrany ľudských práv a základných slobôd v integrujúcej sa Európe, z ktorých jeden vytvára Dohovor RE o ochrane ľudských práv a základných slobôd prijatý v polovici minulého storočia a druhý Charta práv EÚ prijatá na jeho záver. 

Svetová konferencia proti rasizmu (SKR) prijala odporúčania realizovať nadväzujúce (follow-up) aktivity na medzinárodnej, ako aj na národnej úrovni. Zástupcovia rezortu MZV SR sa pravidelne zúčastňujú týchto aktivít. V tomto duchu participovalo MZV SR na follow-up k európskej regionálnej konferencii koncom februára 2002 v Štrasburgu, follow-up k SKR v januári 2003 v Štrasburgu ako aj na follow-up k SKR v Bruseli v decembri 2003. V tejto súvislosti schválila EÚ Akčný antidiskriminačný program na obdobie rokov 2001 – 2006, ku ktorému sa Slovensko rozhodlo pridať. 

III. Aktivity MZV SR v rámci systému Rady Európy 

a)  V súvislosti s monitorovacím mechanizmom RE v oblasti dodržiavania ľudských práv navštívila v apríli 2003 Slovenskú republiku delegácia Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii (ECRI). Gestorom-alternátom tejto návštevy sa stalo MZV SR. Cieľom návštevy delegácie bolo prediskutovanie štandardne kladených otázok, týkajúcich sa antidiskriminačnej legislatívy, implementácie medzinárodných zmluvných povinností SR, stupňa integrácie rómskej národnostnej menšiny do spoločnosti a pod. ECRI venovala pozornosť aj medializovanej téme údajných násilných a nútených sterilizácií rómskych žien na Slovensku alebo otázke segregácie Rómov v oblasti bývania a vzdelávania. Za týmto účelom navštívili v sprievode pracovníkov MZV SR viaceré orgány štátnej správy v Bratislave, orgány miestnej samosprávy v Košiciach, ako aj základnú školu na košickom sídlisku Luník IX. Členovia delegácie sa stretli na Slovensku aj so zástupcami mimovládnych organizácií. Text 3. správy ECRI o Slovensku bol predložený na plenárnom zasadnutí PZ RE začiatkom decembra 2003 a  správa  bola zverejnená  27. januára 2004. 

b)  V súvislosti s tým, že od 1. 1. 2002  nadobudla pre SR platnosť Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov, predložila SR generálnemu tajomníkovi RE v decembri 2003 Správu o implementácii charty v SR.

IV. Aktivity MZV SR v rámci systému OBSE

Dňa 2. decembra 2003 prijala Stála rada OBSE na svojom zasadnutí v Maastrichte “Akčný plán na zlepšenie situácie Rómov a Sintov“. Na jeho príprave SR aktívne participovala.

 Ostatné ústredné orgány štátnej správy

	Gestorom medzinárodnej zmluvy môže byť aj iný ústredný orgán štátnej správy SR. Keďže predsedovia týchto orgánov nemajú podľa rozhodnutia prezidenta SR právomoc uzavierať medzinárodné zmluvy, je potrebné, aby zmluvy, vzťahujúce sa k ich gestorstvu, uzavierali príslušní členovia vlády SR. Z týchto ústredných orgánov štátnej správy sú gestormi medzinárodných zmlúv najmä: 

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR /ďalej len “Úrad”/ nemá právomoc uzavierať medzinárodné zmluvy, tieto sú uzavierané Ministerstvom hospodárstva SR. Ide o medzinárodné zmluvy v oblasti technickej normalizácie, metrológie a skúšobníctva, hlavne pokiaľ ide o vzájomné uznávanie skúšok a certifikátov pre priemyselné výrobky, ktoré sú predmetom vzájomného dovozu a vývozu. Úrad je  príslušným orgánom SR na vykonávanie týchto zmlúv. 

Zmluvné dokumenty v gescii úradu boli v roku 2003 priebežne plnené. V súlade s požiadavkou MH SR z konca roka 2002 boli v roku 2003 prehodnotené zmluvy, z hľadiska ich zlučiteľnosti s právom ES a EÚ. Na uvedenom základe bol daný návrh na vypovedanie zmlúv s Bieloruskom, Bulharskom, Českou republikou, Srbskom a Čiernou horou, Litvou, Poľskom, Ruskou federáciou a Ukrajinou. 	Partnerským organizáciám vo všetkých 7 krajinách, bolo ponúknuté uzavretie nových dohôd, ale iba o spolupráci ÚNMS SR s príslušnou organizáciou v danej oblasti.

Úrad priemyselného vlastníctva SR

	V gescii Úradu priemyselného vlastníctva SR sú medzinárodné zmluvy v oblasti priemyselného vlastníctva /vynálezy, priemyselné vzory, úžitkové vzory, topografie polovodičových výrobkov, ochranné známky a označenia pôvodu výrobkov/.

	Úrad má v gescii 15 mnohostranných medzinárodných zmlúv. Záväzky z nich vyplývajúce si Slovenská republika plní. Kontrolu plnenia dohovorov, ktoréhých depozitárom je Svetová organizácia duševného vlastníctva vykonáva Sekretariát WIPO v Ženeve. Zástupcovia úradu sa na zasadnutiach v Ženeve, ktoré sa zaoberajú plnením týchto zmlúv, pravidelne zúčastňujú. Spolupráca úradu s Misiou v Ženeve, ako i právna pomoc zo strany MZV SR sú na veľmi dobrej úrovni. Kontrolu plnenia Dohovoru o udeľovaní európskych patentov vykonáva Európsky patentový úrad so sídlom v Mníchove.. 

Úrad jadrového dozoru 

Úrad si pri napĺňaní  zmlúv stanovil ako hlavný cieľ, aby Slovenská republika bola aktívnym účastníkom procesu plnenia cieľov medzinárodných zmlúv v danej oblasti. V súčasnosti je možné konštatovať, že plnenie zmlúv je bezproblémové a jednoznačne prispieva k budovaniu pozitívneho medzinárodného postavenia Slovenska v oblasti mierového využívania jadrovej energie.

Národný bezpečnostný úrad

V roku 2003 bolo v plnení 11 bilaterálnych medzivládnych dohôd o vzájomnej ochrane utajovaných skutočností s USA, Francúzskom, Ruskom, Ukrajinou, Nemeckom, Rumunskom, Tureckom, Veľkou Britániou, Českom a Talianskom a Poľskom a 3 dohody s medzinárodnými organizáciami a to s NATO a dve dohody s WEU.

 	V priebehu roku 2003 nebol zaznamenaný žiaden problémový prvok pri vykonávaní týchto dohôd. Sekcia administratívnej bezpečnosti a centrálneho registra NBÚ však upozornila na skutočnosť, že textácia zmlúv v oblasti utajenia uzavretých pred účinnosťou v súčasnosti platného zákona č. 241/2001 Z.z. nie je v súlade s uvedeným zákonom (rozpor medzi v zmluvách deklarovanými 2 stupňami utajenia na základe predchádzajúcej zákonnej úpravy a v súčasnosti platnými 4 stupňami utajenia). tento rozpor sa riešil formou oslovenia zmluvných partnerov s novým návrhom dohody o vzájomnej ochrane utajovaných skutočností.

III. Záver

Na základe podkladových materiálov predložených gestormi dvojstranných a mnohostranných zmlúv je možné konštatovať, že väčšina medzinárodných zmluvných dokumentov, ktorými je Slovenská republika viazaná, sa vykonáva riadne a bezproblémovo, čo potvrdzuje rovnoprávne a suverénne miesto, ktoré Slovenská republika zaujíma v svetovom spoločenstve.

Ako je z celého materiálu zrejmé, dôraz v roku 2003 bol daný na zosúladenie zmluvnej základne Slovenskej republiky s právom ES/EÚ. Jednotlivé rezorty posúdili zlučiteľnosť platných zmluvných dokumentov  s právom ES/EÚ a v prípadoch, kde ustanovenia zmluvy odporovali právu ES/EÚ bol zmluvným partnerom daný návrh na renegociáciu, resp. návrh na ukončenie platnosti zmluvy dohodou. V prípadoch, kde druhá zmluvná strana nesúhlasila s ukončením platnosti dohodou, alebo na návrh nereagovala, sú zmluvy v súlade s ich záverečnými ustanoveniami a medzinárodným právom postupne vypovedúvané. 

	V ostatných prípadoch účelom tohto materiálu bolo podať predovšetkým komplexnú informáciu o stave plnenia medzinárodných zmlúv a poukázať najmä na tie prípady, kde sa pri vykonávaní medzinárodných zmlúv vyskytujú určité problémy. Gestori jednotlivých zmluvných dokumentov ich postupne riešia, resp. pripravujú ich riešenie v spolupráci s druhou zmluvnou stranou, a to všetko na rezortnej úrovni. Preto nie je potrebné na úrovni vlády SR prijímať osobitné opatrenia. Odporúča sa postupovať spôsobom, ktorý uvádzajú gestori uvedených medzinárodných zmlúv.